DOPRAVNÍ ZPRÁVY č. 3B/2006 (březen)

Elektronický 14deník s články a jejich rešeršemi o vlivu dopravy na životní prostředí.

Ochráncům přírody vadí jez na Labi
16.3.2006	Lidové noviny 		ČTK
Němečtí ochránci přírody kritizují plánovanou stavbu jezu na Labi u Děčína. Podle Svazu ochránců přírody BUND není pro stavbu hospodářský důvod, neboť železniční doprava je s to zajistit přepravu nákladů mezi Českem a Hamburkem. Kromě toho míní BUND, že stavba ovlivní i ekosystémy na německé straně, přesto jí chybí přeshraniční posouzení vlivu stavby na životní prostředí. Své výhrady napsal svaz v dopise českému ministerstvu životního prostředí.

Němečtí ochránci přírody kritizují jez na Labi
16.3.2006	Ústecký deník	DENISA SVOBODNÍKOVÁ a SOŇA REMEŠOVÁ
Boj o zachování jedinečného přírodního bohatství na obou stranách hranice se stupňuje. Hospodářský důvod pro stavbu jezu se přeceňuje, tvrdí ekologové. Dopravu zajistí železnice. Němečtí ochránci přírody kritizují plánovanou stavbu jezu na Labi u Děčína. Podle Svazu ochránců přírody BUND není pro stavbu hospodářský důvod, neboť železniční doprava je s to zajistit přepravu nákladů mezi Českem a Hamburkem. Kromě toho míní BUND, že stavba ovlivní i ekosystémy na německé straně, přesto jí chybí přeshraniční posouzení vlivu stavby na životní prostředí. Své výhrady napsal Svaz v dopise českému ministerstvu životního prostředí. Německá strana se totiž k plánu na stavbu jezu u Děčína také může vyjádřit. Češi poslali do Německa překlad oznámení o záměru stavby, které příslušný úřad rozeslal na zhruba sto připomínkovacích míst. Do 10. března bylo možné z Česka i z Německa poslat k záměru stavby připomínky. "Nyní se začaly scházet," uvedla mluvčí ministerstva Karolína Šůlová.
Autoři dokumentace záměru k nim přihlédnou a po zveřejnění dokumentace se uskuteční druhé kolo veřejného připomínkování. Lidé z Německa se tak zapojili i do klasického posouzení vlivu stavby na životní prostředí. "Chceme, aby se česká strana vzdala záměru na stavbu jezu," řekl šéf saské pobočky BUND Wolfgang Riether. Němečtí ochránci přírody tvrdí, že přepravu zboží zajistí vlaková doprava mezi přístavem v Hamburku a Českem. Objem nákladní říční přepravy po Labi podle nich v posledních letech drasticky klesl. "V Magdeburku z 1,8 milionu tun připadajících v roce 1998 na jednu loď na 0,8 milionu tun v roce 2004. Na hraničním přechodu Schmilka (Hřensko) jde o pokles z 1,4 milionu tun v roce 1998 na 0,4 milionu tun v roce 2004," uvádí BUND v dopise. BUND tvrdí, že hospodářský význam říční dopravy se přeceňuje a odmítá tvrzení, že říční doprava je energeticky výhodnější. "Nákladní vlak a nákladní loď naloženy přibližně 500 tunami nákladu jsou na trase Praha - Hamburk přibližně stejně energeticky náročné. Vlak ale vydává zhruba o 20 procent méně oxidu uhličitého a jen zlomek oxidů dusíku a uhlovodíků produkovaných lodí. K tomu existuje podrobné šetření německého úřadu pro životní prostředí," uvádí BUND. Ani sjízdnost Labe mezi Schmilkou a Geesthachtem není celoroční. Na to ale podle Svazu české podklady neberou ohled, nýbrž "budí dojem, že stavba jezu a prohloubení plavební dráhy napojí Česko na celoročně sjízdnou říční cestu, která ale ve skutečnosti neexistuje".
LABE
- němečtí ekologové poukazují na to, že Labe je jedním z posledních neregulovaných toků ve střední Evropě 
- celkem 600 kilometrů toku mezi Ústím nad Labem a Geesthachtem nebylo průmyslově upraveno, proto se zde zachovala jedinečná flóra i fauna 
- zkoumání ekologických vlivů stavby se podle ochránců přírody nedostatečně zabývá vlivem na faunu a flóru v povodí Labe 
- některá tvrzení jako to, že stavba vylepší kvalitu vody v Labi, ekologové zpochybňují jako nedoložené

Kamiónová PR Martina Špryňara versus zjištění veřejného ochránce práv
16.03.2006	Britské listy (www.blisty.cz)	Miroslav Šuta
Britské listy se příspěvkem pana Špryňara staly (předpokládám, že neúmyslně) součástí několikamilionové PR kampaně nejvlivnějšího sdružení českých autodopravců ČESMAD Bohemia, o které informoval na internetových stránkách časopis Marketing a Media. Kampaň má očistit řidiče kamiónů - Z reklamních ploch podél hlavních českých silnic útočí na řidiče kampaň na podporu kamiónové dopravy. Martin Špryňar jako generální tajemník sdružení autodopravců pochopitelně nemá zájem objektivně informovat o negativních dopadech vzrůstající nákladní automobilové dopravy. Domnívám proto se, že jistým nestranným indikátorem závažnosti problému může být agenda veřejného ochránce práv JUDr. Otakara Motejla, který v souhrnných zprávách o své činnosti za léta 2003 a 2004 upozorňoval na vzrůstající počet stížností týkajících se zátěží z dopravy. I jeho úřad se celkem jednoznačně vyjádřil pro regulaci kamionové dopravy. Pracovníci Kancelář veřejného ochránce práv Marek Hanák a Jan Czajkowski tuto problematiku zpracovali přehledně v článku "Dopravní zátěž roste, ochránce apeluje i na samosprávu", který uveřejnil časopis Moderní obec v únorovém čísle. Dovolím si z jejich textu ocitovat několik nejdůležitějších sdělení: 
"Občané kriticky poukazují na hluk, zvýšené koncentrace škodlivin či otřesy způsobené přetížením nevyhovujících komunikací kamionovou dopravou. Bohužel aspektem globalizačních trendů je vedle značného nárůstu dopravy obecně i koncentrace činností, které s přepravou souvisejí, do jediného místa (logistické terminály, překladiště, skladové areály). Veřejná správa musí uvedené aktivity usměrnit do přijatelných měřítek." "V rámci předcházení negativním jevům spojeným s automobilovou dopravou je zapotřebí věnovat dopravním řešením zásadní pozornost již v územně plánovacích procedurách. Znamená to například umísťovat průmyslové zóny či logistická centra tak, aby byla jejich dopravní obsluha možná i železniční dopravou (zavlečkování), uvážlivě povolovat velké obchodní komplexy se zohledněním vyvolaných přepravních potřeb včetně naplánování efektivní obsluhy veřejnou hromadnou dopravou, přerozdělovat uliční prostory ve prospěch pěších, cyklistů a hromadné dopravy." "Automobilovou dopravu s jejími negativními dopady nelze zakazovat, lze však bezesporu alespoň vytvářet účinný tlak na její omezování. Při tom musí rozhodující roli sehrávat jednotlivé orgány veřejné správy - od těch na místní úrovni až po ústřední. Prostředkem k tomu jsou kvalitní územní plánování, vhodná legislativní opatření (účinnější sankcionování dopravních přestupků - zavedení tzv. bodového systému), ale třeba i odpovídající dopravní obslužnost regionů veřejnou dopravou." 
Regulace kamionové dopravy 
"Ochránce práv obdržel v loňském roce podání poukazující na neúnosnou situaci na silnicích v souvislosti s nárůstem kamionové dopravy po vstupu ČR do EU, respektive po zavedení výkonového zpoplatnění (mýtného) v okolních státech. Kritizoval tak nepřipravenost orgánů veřejné správy na tento v zásadě předvídatelný vývoj účinně reagovat. Bez důslednější snahy o nalezení vhodného řešení byla zastavena přeprava kamionů mezi Lovosicemi a Drážďany po železnici systémem Ro-La. Tento krok je v rozporu se záměrem reorganizovat dopravní systém v regionu severních Čech s cílem převést významnou část kamionového provozu z dálnice D8 do jiných dopravních systémů (viz usnesení vlády číslo 993 ze dne 11. října 2000). Byť se ve všech koncepčních dokumentech a rozvojových programech - počínaje strategiemi rozvoje dopravních sítí a konče Státní politikou životního prostředí - pravidelně objevují teze o podpoře šetrných forem přeprav, v praxi zůstávají nenaplněny. Při vhodně nastavených parametrech však může jít v případě přeprav systémem Ro-La, respektive jinými způsoby kombinované dopravy o nikoli bezvýznamné odlehčení silničních komunikací, což dokazuje jejich masivní využití v jiných klasicky tranzitních zemích (Švýcarsko, Rakousko)." "Ombudsman je toho názoru, že do doby uskutečnění harmonizace na přepravních trzích (zahrnutí tzv. externalit silniční dopravy, tj. nákladů, které doposud nejdou k její tíži, do skutečných nákladů silniční dopravy) by ČR jako země ve středu Evropy neměla stát při využití systému Ro-La i dalších způsobů kombinované dopravy stranou." Veřejný obhájce práv JUDr. Motejl ve volbách nekandiduje a chování jeho úřadu má k populismu hodně daleko. Jsem tedy zvědav, jak se sdružení kamiónových přepravců vypořádá s jejich námitkami. 

Tragická efektivita kamionové dopravy
16.03.2006	Britské listy (www.blisty.cz)	Michal Brož
Článek Martina Špryňara ze Sdružení ČESMAD BOHEMIA bude předmětem asi více reakcí díky jeho značně jednostrannému až matoucímu podání problematiky kamionové dopravy v ČR, potažmo celé Unie - dovolte tedy jen pár bodů jako moji reakci. Pan Špryňar si konstatováním, že po případném omezení kamionové dopravy by tratila polovina naší ekonomiky poněkud naběhl na smeč. Zaprvé, jedná se o systémovou závislost, kterou on sice nezavinil, ale zdá se, že ji rád udržuje v chodu a snad by dokonce i dál prohluboval. Závislost na kamionové dopravě a vůbec celý systém dopravy včetně tzv. poslední míle či km s minimální skladovou kapacitou (just-in-time) se ukazuje jako strategická slabina a nejen našeho hospodářství. Pan Špryňar například neřekne co by se stalo v případě šokového zdražení pohonných hmot, které v současné napjaté situaci s produkcí fosilních kapalných paliv může nastat v podstatě kdykoliv a to bez varování. Poněkud lapidárně by se to dalo vyjádřit tak, že za pár dnů pak nebude v krámech ani poslední houska, vzpomeňme na nedávné protesty dopravců v zahraničí. Vzhledem k aktuálnímu odhadu 50-55% stavu vyčerpání kapalných fosilních paliv může tento faktor působit již jen trvale negativně. Na budoucí výrazné zdražování cen PHM je třeba se připravit změnou dopravní infrastruktury a čím dříve tím lépe, energetická náročnost dopravy bude pravděpodobně již v brzké budoucnosti důležitým hospodářským faktorem. Ano, máme sice nárazník v podobě vyšší spotřební daně na PHM, ale ten by měl sloužit opravdu až jako poslední záchrana. 
Dále, pan Špryňa vychází z jinak empiricky správného faktu, že růst HDP poměrně přesně kopíruje růst a výkyvy nákladní přepravy. To přeci, ale neznamená, že by postupný přesun kamionové dopravy podle lokálních možností na vhodné alternativy jako dráhu, říční síť, případně pobřežní plavbu zabilo průmysl jako takový. Ve srovnání energetické náročnosti tuna/km je kamionová doprava naprosto nejméně vhodný dálkový dopravní prostředek s tragickou efektivitou a přesto v celé EU podíl alternativní přepravy nákladu stále klesá, existuje sice jistý závazek v rámci společné unijní dopravní politiky tento trend alespoň stabilizovat do konce dekády a pak postupně od roku 2010 začít podíl kamionů snižovat. Důvodem oblíbenosti kamionů je jednak vysoký podíl přepravy rychle se kazícího zboží, ale co je důležitější také dlouhodobé vytlačení či v některých případech již neexistence vhodných alternativ. 
Průměrná náročnost nákladní dopravy v EU činní za rok 2003 asi 118 tun/km (z toho podíl dráhy pod 10%), zajímavé je, že v zemích kde tyto alternativy tradičně existují v podobě námořní dopravy jako v Řecku, Norsku, Irsku či Pobaltských státech (v kombinaci železnice-lodní doprava) je tento podíl 160-300 tun/km, tedy až téměř 3x příznivější. My tuto konkrétní možnost nemáme, ale měli bychom uvažovat o vhodném modelu pro naše podmínky a zapojit se tak například alespoň výzkumem na projektech budoucí distribuované kontejnerové dopravy po dráze, které probíhají např. v Německu, Švýcarsku. Nutnost dopravy lze také u některých komodit snížit akcentováním lokální produkce nad dovozem, širší debata na toto téma chybí, domnívám se, že řada spotřebitelů by eventuelně podpořila lehce vyšší cenu u některé lokální produkce s vědomím, že to v důsledku zatěžuje mnohem méně než dovoz přes půl kontinentu. 
Pan Špryňar nám také neřekl kolik celá společnost doplácí na externalitách souvisejících s dopravou kamiony jako jsou hluk, znečištění životního prostředí a jeho vlivu na růst zdravotnických nákladů. Údržba dálniční sítě také není zadarmo, průjezd jednoho průměrného kamiónu způsobí poškození jejího povrchu několika set násobným faktorem oproti osobnímu autu. Tento nepoměr stále není dostatečně zahrnut v dálniční známce a v rámci připravovaného mýtného se opět v plné výši nezobrazí. Nehledě na to, že určitá část kamionů se bude snažit mýtné objíždět. Nezanedbatelná je také 5x vyšší produkce CO2 v atmosféře na dopravovanou tunu/km oproti dráze (data pro EU15 od EEA), které se nám v důsledku vrátí jako bumerang v častějším extrémním počasí. Jinými slovy, za kamionovou dopravu všichni ať již chceme nebo nechceme silně doplácíme nemalé skryté náklady bez nichž by její značná část vůči efektivnějším alternativám neobstála. 
Problém je, že celospolečenská diskuze na téma zlepšení efektivity nákladní dopravy ať již ze strategických, environmentálních či čistě praktických pohnutek je v podmínkách ČR, kde podle výzkumu obyvatelstvo utratí ve srovnání se zahraničím rekordních 2/3 svého volného příjmu v supermarketech, zavážených právě většinou kamiony, poměrně těžko uchopitelné ať již jakoukoliv politickou silou. Přesto lze ohledně Strany Zelených a jejich exklusivní "nenávisti" vůči kamionům dodat, že i první nesmělé náměty řešení směřující podobným směrem nalezneme také v programu ČSSD a KDU-ČSL. 

FORD VYZÝVÁ K LEPŠÍ KOORDINACI V BOJI PROTI C02
16.03.2006	Dopravní noviny	df
Společnost Ford Motor Company vyzvala na evropské konferenci petrolejářů Europia v polovině února v Londýně všechny zainteresované subjekty akcionáře automobilek, zákazníky, vlády, dodavatele pohonných hmot i Evropskou komisi - ke koordinovanějšímu postupu při snižování emisí CO2. Výkonný viceprezident Ford Motor Company Lewis Booth (do jeho odpovědnosti spadají společnosti Ford of Europe a Premiér Automotive Group) na konferenci připustil negativní vliv automobilismu na vývoj světového klimatu a za společnost Ford se přihlásil k vyvození odpovídajících závěrů. "Pokud chceme stabilizovat klimatické změny a zabránit hrozící katastrofě, musíme ustálit koncentrace atmosférického oxidu uhličitého CO2 na přijatelné úrovni," prohlásil Lewis Booth. "Diskuse pokračují, ale odborníci se sjednocují v názoru, že dlouhodobá koncentrace CO2 v ovzduší by mela činit 550 ppm nebo méně," dodal. "Je to velká výzva pro všechny zainteresované. Rozhodně nestačí jenom uvést dva tři ekologické produkty a zbytek nechat samovolnému vývoji. Automobilka Ford proto považuje dlouhodobě udržitelný ekologický vývoj za jeden ze základních principů svého podnikání. To znamená, že musíme zásadně změnit dosavadní zvyklosti a postupy," řekl dále Lewis Booth. 
Lewis Booth vyzval k větší podpoře realistických projektů a přístupů, které by vedly k posílení principů dlouhodobě ekologické mobility. Připomenul, že tyto principy odrážejí závěry skupiny CARS 21 Evropské komise, která v čele s komisařem Gůnterem Verheugenem sdružuje představitele výrobců automobilů, národních odborových centrál a představitelů jednotlivých členských zemí Evropské unie. "Naše hlavní řešení jsou následující: ,čisté´ vznětové motory, sofistikované systémy přímého vstřikování benzinu, snižování hmotnosti vozidel, modely využívající alternativní paliva (AFV), automobily spalující více druhů paliv, další vývoj AFV modelů, hybridních pohonů a vestavitelných hybridních technologií, motory spalující vodík (ICE) a vodíkové palivové články," řekl Lewis Booth. 

NA KONFERENCI O LABI SE SETKALI ODBORNÍCI NA DOPRAVU I EKOLOGII
16.03.2006	Dopravní noviny	jet
Unie hospodářských komor Labe Odra uspořádala za podpory Evropské unie v polovině února v Děčíně mezinárodní konferenci Budování labské vodní cesty ekologie, nebo ideologie? Hlavním záměrem konference bylo umožnit odborníkům jak z oboru dopravy, tak ochrany životního prostředí, aby seznámili širší odbornou veřejnost se svým přístupem k problematice kultivace Labe. Účastníky konference přivítal v děčínském společenském domě Střelnice starosta města Vladislav Raška společně s předsedou Okresní hospodářské komory Děčín a jednatelem Česko-saských přístavů Jiřím Asterem. Státní sekretář ministerstva pro výstavbu a dopravu Saska-Anhaltska Hans-Joachim Gottschalk na úvod vyzdvihl význam programu NAIA-DES na podporu vnitrozemské vodní dopravy, který v polovině ledna schválila Evropská komise. Program by měl být oporou pro systematický rozvoj tohoto dopravního odvětví do roku 2013 a měl by umožnit vyniknout jeho přednostem. K nim podle Hanse-Joachima Gottschalka patří především relativně malá zátěž životního prostředí, nízké náklady na výstavbu infrastruktury a dostatečné přepravní kapacity pro nejrůznější druhy zboží. Náměstek ministra dopravy Vojtěch Kocourek podotkl, že nikde v zahraničí není v diskusích tolik zdůrazňován ekologický aspekt dopravních staveb jako v ČR. Vodní doprava by podle něj měla mít v dopravním systému ČR nezastupitelné místo jako alternativa k dopravě silniční, neboť železniční doprava ji v této úloze nemůže zcela nahradit. Například přepravní tok po prvním železničním koridoru mezi ČR a Německem se již pohybuje na kapacitní hranici této tratě. 
Vyšší biodiverzita, nižší nehodovost 
Organizační ředitel Povodí Labe Václav Jirásek zhodnotil pozitiva a negativa zásahů do ekosystémů při výstavbě vodních děl. Na příkladech dokumentoval, jak stavba vodní cesty probíhá současně s tvorbou břehového prostoru či jak koncentrační hráze přispěly k rozšíření biodiverzity. Václav Jirásek dále upozornil na to, že těžení nánosů ve vodní cestě nemá tak škodlivý dopad, jak je někdy prezentováno. Ani samotné jezy nemají podstatný vliv na kvalitu vody. Jez v Děčíně by podle něj měl naopak přispět k potlačení agresivních druhů rostlin a zlepšit podmínky pro život bobra. Jez by se měl rovněž podílet na snížení nehodovosti, která je v současnosti v nekanalizovaném úseku Střekov Hřensko podstatně vyšší než v úseku kanalizovaném. Na Václava Jiráska navázal Andreas Anlauf ze Spolkového hydrologického ústavu v Koblenzi, který přiblížil ekologické aspekty výstavby a údržby vodních cest z německého pohledu. Ředitel Ředitelství vodních cest ČR Miroslav Šefara informoval o přípravě výstavby plavebního stupně Děčín a jeho technických parametrech. Jez by měl působit vzdutí v délce devíti kilometrů, avšak jen v městské zástavbě. V souvislosti se stavbou by nemělo dojít k žádnému zásahu do břehů řeky. Energetický potenciál stupně by měl být využit prostřednictvím menší vodní elektrárny, uvedl Miroslav Šefara. Ulrich Finke z drážďanského Ředitelství vodních cest Východ opět doplnil problematiku o zahraniční hledisko, když přiblížil výstavbu labské vodní cesty v Německu. 
Hledání soukromých investorů 
Specialista na hydrotechnické stavby Vladimír Holčík z Vodohospodářské výstavby v Bratislavě poté připomněl federální "noční můru" - vodní dílo Gabčíkovo a kladně zhodnotil jeho vliv na životní prostředí z odstupu 15 let po dokončení stavby. Jiří Kratochvíl, předseda dozorčí rady společnosti Argo Group jedné z největších spedičních firem v ČR -, názorně doložil, jak vodní doprava funguje jako regulátor cen přeprav. Klaus Rudischhauser z Generálního ředitelství pro dopravu a energetiku (TŘEN) při Evropské komisi nabídl evropský pohled na výstavbu vodních cest a možnosti jejího financování. Ve svém příspěvku zdůraznil především potřebu hledat nové, i soukromé investory do dopravní infrastruktury. Soukromé financování již částečně funguje při výstavbě přístavů, letišť či dálnic, nyní je třeba zapojit jej i do výstavby vnitrozemských vodních cest, řekl Klaus Rudischhauser. V současné době se připravuje jmenování evropského koordinátora pro výstavbu vodních cest, dodal. Předseda Saského přístavního a dopravního podniku, kapitán Detlef Bütow, upozornil především na to, že splavná labská vodní cesta přispívá ke zlepšení konkurenceschopnosti ekonomiky ve středním Německu a ČR a uvedl konkrétní příklad dobré spolupráce s koncernem Siemens při přepravách turbín. Generální ředitel ČEZ Obnovitelné energie Josef Sedlák se ve svém příspěvku zamyslel nad možností využití vodních toků jako spolehlivého zdroje obnovitelné energie. Generální ředitel ČSPL Milan Raba pak v závěra konference hovořil o možnostech přizpůsobování lodí labské vodní cestě. Více než tisíc let stavitelé lodí na Labi řešili problém, jak zabezpečit efektivnost provozu plavidel při omezeních daných charakterem řeky. Na teoretických modelech nízkoponorových plavidel Milan Raba ukázal meze těchto koncepcí, a to jak z ekonomického, tak i technického hlediska. 

"NEPRAVDIVÝ OBRAZ VEŘEJNOSTI O KAMIONECH JE TŘEBA ZMĚNIT"
16.03.2006	Dopravní noviny	lan
Nepravdivý obraz veřejnosti o kamionech je třeba změnit. Minulý týden na tiskové konferenci v Praze věnované kampani "Jedeme v tom spolu", kterou Sdruženi ČESMAD Bohemia hodlá vylepšit image silniční nákladní dopravy, to řekl prezident sdružení Vladimír Starosta. Skutečnost, že vztah veřejnosti k silniční nákladní dopravě je silně negativní, potvrdil únorový průzkum společnosti STEM/MARK, který si sdružení nechalo vypracovat z něj mimo jiné vyplývá, že 90 procent obyvatelstva se domnívá, že kamionová doprava nepřiměřeně zatěžuje dopravní systém a měla by být výrazně omezena. Kampaň autodopravců "Jedeme v tom spolu", která nyní začíná, se proto zaměří především na objasnění a zdůraznění role kamionové dopravy pro ekonomiku České republiky i Evropy a její nenahraditelnost při dopravě zboží. "Chtěli bychom lidem vysvětlit, že s tím. Jak roste blahobyt společnosti a poptávka spotřebitelů, zákonitě roste i kamionová doprava, která jediná umožňuje nejpružnější a nejefektivnější pohyb zboží po republice," uvedl Vladimír Starosta s tím, že ani desetiletí trvající podpora Evropské unie jiným způsobům dopravy nepřinesla změnu 90 procent zboží je v Evropě přepraveno pomocí silniční nákladní dopravy. 
Navíc i statistiky podle zástupců sdružení dokládají, že řada výhrad vůči kamionům je neopodstatněná, a to včetně údajně rostoucí nehodovosti a ekologické zátěže kamionů. Například v loňském roce řidiči nákladních vozidel s celkovou hmotností nad 10 tun zavinili pouhých pět procent dopravních nehod a tuzemský vozový park dnes patří k nejmodernějším v Evropě průměrné stáří kamionů je necelých devět let, zatímco u osobních vozidel je to až 14 let. "Většina nejtěžších tahačů splňuje nejpřísnější ekologické limity EURO 2 či 3 a jsou tak mnohem menší zátěží pro životní prostředí než statisíce starých škodovek bez katalyzátorů," uvedl generální tajemník sdružení Martin Špryňar. 
Na vině je i nedostatečná infrastruktura 
Za katastrofálním stavem tuzemských silnic stojí podle zástupců sdružení především jejich dlouhodobé podinvestování z hlediska oprav i kvality samotných asfaltových povrchů. Silniční nákladní doprava je zatížena mohutnými odvody do státní pokladny i dalšími platbami, jako je silniční daň, spotřební daně z paliv, pojištění vozidel, budoucí mýtné, placená povolení a školení. "Platíme dostatek, aby se mohly stavět kvalitní silnice pro všechny bez stálého svalování viny na kamiony," řekl Martin Špryňar. V této souvislosti upozornil rovněž na skutečnost, že pokud skutečně vstoupí v platnost tzv. zákaz předjíždění pro kamiony, budou dopravci požadovat poloviční sazbu mýtného, neboť budou moci využívat pouze polovinu komunikací. 
Bez ohledu na statistiky však výzkum společnosti STEM/MARK, do něhož byly zařazeny odpovědi 601 respondentů, potvrdil podle zástupců sdružení čtyři mýty spojené s kamionovou dopravou: podle dotazovaných jezdí řidiči kamionů bezohledně, způsobují více nehod a kamiony jsou neekologické a poškozují komunikace. Na druhou stranu však více než polovina veřejnosti nevidí alternativu kamionové dopravy a souhlasí s názorem, že vzhledem k neustále se zvyšující spotřebě zboží lze kamionovou dopravu pouze těžko nějak nahradit. Zároveň ale více než polovina dotazovaných nechce být osobně omezena opatřeními, která by mohla snížit kamionovou dopravu. Odmítají proto jak speciální daň pro kamiony, která by způsobila navýšení cen zboží, tak i omezení osobní spotřeby. Více na stránce www.iedeme-v-tom-spolu.cz.

Na transevropské dopravní sítě nejspíš nebude dost peněz
16.03.2006	Dopravní noviny	ČTK
Evropské unii hrozí, že nebude mít dostatek peněz na podporu velkých dopravních projektů, které jsou součástí takzvaných Transevropských dopravních sítí. Dopravní výbor Evropského parlamentu na konci února varoval, že kvůli váznoucí komunikaci mezi politiky ohledně evropského rozpočtu na roky 2007 až 2013 se možná dostane jen na pět až šest, nikoli na všech třicet původně plánovaných projektů. Případný nedostatek prostředků by se výrazně dotkl i České republiky. Mezi třicítkou vybraných projektů se jí přímo týkají tři: kontroverzní přesun brněnského nádraží, výstavba koridoru Drážďany Praha s odbočkou na Linec a výstavba dálnice, která by měla vést z polských Katovic přes Brno a dále na Vídeň. Podle informací deníku Financial Times bude mít Evropskou unie prostředky jen na výstavbu železniční trasy Berlín Palermo s výstavbou mostu mezi Itálii a Sicílii, na stavbu koridoru mezi Francií a Španělskem přes Pyreneje, na trasu Paříž - Štrasburk - Mnichov - Bratislava, na vybudování dálnice Lyon - Budapešť a na dálnici, která spojí Helsinky s Varšavou. České projekty se v přehledu neobjevily, což by pro ČR znamenalo ztrátu mnoha miliard Kč. "Potřebujeme více peněz, abychom nezklamali očekávání lidí," řekl člen dopravního výboru Paolo Costa. O celkovém objemu peněz však stále není rozhodnuto a možná je i varianta, že by se menší částka, která je nyní ve hře, rozdělila mezi všechny projekty. 

Přes Cínovec kamiony jen do Německa
16.03.2006	Haló noviny	ob
Zásadní změnu v kamionové dopravě včera zažil sever Čech. Hraniční přechod Cínovec odbavoval kamiony nad 12 tun pouze směrem do Německa. Kamiony nad 12 t musí k vjezdu do Čech použít přechody Vojtanov nebo Rumburk. Na druhé straně hranic jsou již od Drážďan upozornění, že Cínovec směrem do Čech tyto kamiony neodbavuje. Na německé straně se totiž začala provádět rekonstrukce komunikace. Jak nám potvrdili pohraniční policisté na Cínovci, kamiony jezdí pouze směrem z ČR. Na německé straně situaci sleduje saská zemská policie s tím, že bude neukázněné řidiče kamionů pokutovat. Na rozdíl od nás je zde omezení kamionové dopravy rychlou záležitostí. "Máme poloviční zátěž, i když ta je stále vysoká. Ale měsíčně to znamená minus 30 000 kamionů," řekl Haló novinám místostarosta Dubí, pod který patří i Cínovec, Pavel Pernekr (KSČM). 
Spokojen byl i starosta Bořislavi Miroslav Hrubý (KSČM). Také touto obcí v Českém středohoří prochází mezinárodní silnice E55. "Volaly i saské noviny z Drážďan. Nezlobil bych se, kdyby kamiony přes nás nejezdily ani jedním směrem. Co vím, tak tato situace vyhovuje i ministerstvu, protože nyní budou kamiony míjet Prahu. Tato situace by měla pokračovat i v příštím roce po dokončení dálnice od Trmic na hranice. Kamiony z Německa by měly pokračovat kolem Labe do Lovosic." Méně radosti panuje na severu kraje v Rumburku. "Kdyby nemělo město vybudovaný východní obchvat, tak by to bylo horší. Bezprostředně se to dotkne jen Studánky, Dolního Podluží a potom Svoru," vypočítává trasu kamionů směrem na Nový Bor starosta Jaroslav Sykáček (ČSSD). Mrzí ho však, že je ministerstvo dopravy neinformovalo. "Informovali pouze kraj, ale my jsme stejná samospráva. Očekávali bychom alespoň nějaké kompenzace. Aby silnice I/9 nebyla samá díra." Dodal, že si budou hlídat, aby jim v Rumburku kamiony neparkovaly. "Přijmeme taková opatření, aby se tu neparkovalo, je tu málo míst." Regionální dopravci mohou žádat o výjimku přejezdu Cínovce z německé strany v Dippoldiswalde. Omezení se netýká osobní dopravy a nákladních vozů menší tonáže.

Sever, či jih: zásadní rozhodnutí
16.03.2006	Pardubické noviny	EVA MAIXNEROVÁ, MAGDALENA NAVRÁTILOVÁ
Kraj musí do června sdělit trasu rychlostní silnice R35 Jinak se stavět nezačne. Klíčové rozhodnutí, zda povede rychlostní silnice 35 jižní, nebo severní částí kraje, padne v dubnu. Pokud zastupitelé nesjednotí názor na moderní silnici spojující Čechy s Moravou, řidiči o ni přijdou. V pondělí politici, zastánci jižní varianty, představili jasné kroky ve Sloupnici. Křivdu pociťují obce na Litomyšlsku. Ministerstvo dopravy láká zastupitele Pardubického kraje, aby zdvihli ruku pro jižní trasu. Výměnou ve stylu "něco za něco" nabízí silniční přivaděče z Orlickoústecka, mimoúrovňovou křižovatku nebo obchvat Opatova. Pokud se kraj neodkloní od severní trasy, rozhodne spor ministerstvo pro místní rozvoj. Jeho ministr Radko Martínek diskutoval s občany ve Sloupnici, kde nejvíce brojili proti severní silnici. 
Ke kompromisu jen krůček 
"Jsme krůček od toho, abychom došli ke kompromisu," říká krajský radní Petr Šilar. Od prvopočátku prosazuje výstavbu jižní varianty, protože tuto trasu rychlostní komunikace považuje za šetrnější k přírodě a tudíž i obyvatelům. Jeho optimistický názor nesdílí soukromý zemědělec Jan Vaňous z Bohuňovic. Ze setkání ministra Radko Martínka s občany ve Sloupnici je rozmrzelý. Věřil v moudrost a osvícenost politiků při rozhodování o sporné silnici. Pokud v dubnu krajští zastupitelé změní své původní rozhodnutí, tedy zavrhnou severní variantu, přijdou farmáři na Litomyšlsku o úrodná pole. "Hospodaříme na gruntu po generace a považujeme za nepřípustné, aby o trase rozhodovali pánové Černý ze Sloupnice a paní Štaudová z Řetové, kde kamenitá půda není vhodná k obdělávání," vysvětluje zemědělský inženýr a soukromník Jan Vaňous. Proti jižní variantě neprotestují obce u Svitav. "Byli jsme pro ni. Jen by nám vyhovovalo, aby šla kousek dál od obce a přímo se jí nedotýkala," míní starostka Dětřichova Marta Dvořáková. V Opatovci neví, jak se k tomu postaví občané. Starostka Marie Vyšátková doufá, že k silnici budou patřit také protihlukové bariéry. Připomíná, že ze šesti navrhovaných řešení jižní varianty Opatovečtí dříve zamítli jedno. "Půlilo vesnici. S tím jsme nesouhlasili, několik baráků by totiž muselo jít pryč," doplňuje Vašátková. Pro severní trasu hlasoval krajský zastupitel Miroslav Krejčí z Moravské Třebové. "Zvedl jsem pro ni ruku, protože se mi zdála nejlevnější a nejschůdnější," uvádí Krejčí. Je pro, aby silnice byla hotová co nejrychleji, což splňuje jižní varianta. "Na tomto návrhu mi vadí třiapůlkilometrový tunel pod Hřebečským masivem. Považuji to za utopii, zvláště když si vzpomenu na potíže, které provázely budování stávajícího tunelu," vzpomíná Krejčí. 
Rozhodnou až po semináři 
Spolu s kolegy se chystá v posledním březnovém úterý do Pardubic na speciální seminář pro zastupitele. "Ukáže-li se výhodná jižní varianta, podpořím ji," říká Krejčí. Dodává, že z hlediska Moravské Třebové, kterou v kraji zastupuje, je jedno, vyhraje-li sever, nebo jih. 

Oblasti se bude týkat výstavba obchvatu Mýta
16.03.2006	Orlické noviny
Obyvatelé města a okolí mohou nahlížet do koncepce "Aktualizace Programu rozvoje Pardubického kraje". Tu zpracovalo ministerstvo životního prostředí; jedná se o posuzování vlivu na životní prostředí. Město totiž zahájilo "zjišťovací řízení" k tomuto dokumentu, obyvatelé se mohou seznámit s koncepcí v informačním centru radnice po čtyři dny v týdnu (kromě pátku) a s tím, co se týká Vysokomýtska. Pro někoho bude výhodnější podívat se do informačního systému SEA na internetu. Do termínu, který je nutné si ověřit, mohou zájemci zaslat písemné vyjádření, stanovisko a připomínky na uvedené ministerstvo do Prahy. Obyvatele Vysokomýtska bude jistě koncepce zajímat. Okolí města i Vysokého Mýta samotného se týká hned několik záležitostí. Patří k nim mj. silniční obchvat kolem města a Hrušové (dvou sídel doslova přetížených silničním provozem) i záměr postavit na tomto území rychlostní komunikaci R35. 

Rychlostní silnice jako aktualita
16.03.2006	Orlické noviny		JIŘÍ KONÍČEK
Zastupitelstvo Pardubického kraje bude jednat 20. dubna o případné změně trasy komunikace R35 Ústeckem. Ministr pro místní rozvoj Radko Martínek otevřel minulý týden nový zimní stadion v České Třebové. Tento týden navštívil další místa na Orlickoústecku. Kromě Vraclavi, Chocně a jednání s představiteli "Mikroregionu Vysokomýtsko" se ministr věnoval rychlostní komunikaci R35. 
Změní se trasa? 
Na vysokomýtské radnici projednával se starosty obcí na území mýtského pověřeného úřadu bytovou otázku v místech, dotace ministerstva pro letošní rok, došlo na výstavbu fermentační stanice a kontrolu protipovodňových opatření na tocích. Ve Sloupnici se setkal s představiteli obcí na předpokládané severní trase rychlostní komunikace a se zástupci několika občanských sdružení. Ta postupně vznikla jako výraz nesouhlasu veřejností s vybranou severní variantou, která by vedla od Vysokého Mýta přes České Heřmanice, Sloupnici a Řetovou k Rybníku. Téma, zda stavět severní nebo jižní trasu, bylo zároveň hlavní náplní besedy ministra s veřejností v kině ve Sloupnici. Došlo mj. na přehled aktivit kolem tras a variant, na různé názory na "sever" či "jih". Debaty se zúčastnili zájemci i z Rybníku, České Třebové a dalších míst na případné severní trase v prostoru mezi Vysokým Mýtem a Rybníkem. 
S besedou byl viditelně spokojen Jiří Černý, předseda občanského sdružení Ochránci přírody Končin-Sloupnice-Vilámova: "Chtěli jsem slyšet vysvětlení, jak by se schvaloval územní plán Pardubického kraje, takže jsme se dověděli podrobnosti o schvalovacím procesu. Zněl hlavně názor, že trasa R35 by měla být jižní, aby byla co nejdříve dokončena. Na 20. dubna bude svoláno zasedání zastupitelstva kraje, jemuž bude doporučeno, aby změnilo návrh z původní severní trasy na jižní. Jinak by se muselo jednat o jiném řešení dopravní tepny. Musí se totiž začít co nejdříve, musí také začít platit územní plán kraje." Jak Jiří Černý dodal, "věříme, že zastupitelstvo pochopí situaci a změní názor ve prospěch celého státu." 
Potřeba pro celý kraj 
Účastníci besedy z České Třebové se vyjadřovali, že Česká Třebová zatím k tématu mlčí, ovšem kdyby se začal stavět "sever" a postoupilo by se k městu, nastalo by nedorozumění a zablokování dalšího postupu, takže stavba by se třeba také vůbec nedokončila. Starosta Rybníku Libor Zajíček uvedl, že odpůrců je hodně, že již před několika lety byly tlaky pro sever. Starosta Svitav Václav Koukal zdůraznil, že je také pro "jih", ovšem rychlostní komunikace je potřebná pro celý kraj. 

KRÁTCE (výtah)
16.03.2006	Deník Pojizeří	rap, haf
Ministr zahovoří na téma silnice R35: Turnov - Muzeum Českého ráje v Turnově bude v pátek od 18 hodin hostit ministra životního prostředí Libora Ambrozka. Ministr bude s veřejností diskutovat o ožehavých otázkách, které hýbou Turnovském. Půjde zejména o plány možné výstavby rychlostní komunikace R35 a o přínos zařazení Českého ráje do sítě Geoparků UNESCO. 

Budeme křižovatkou Evropy
16.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	TOMÁŠ KUČERA
V KRAJI SE CHYSTÁ VELKÁ VÝSTAVBA SILNIC. V následujících letech se v Královéhradeckém kraji začnou stavět silnice jako nikdy předtím. Region se má zanedlouho napojit na evropskou dálniční síť Cestování po hlavních silnicích Královéhradeckého kraje není žádný med. Na rekonstrukce rozbitých cest chybí peníze a o dálnici se dosud jen mluví. Podle ministra dopravy Milana Šimonovského nadešel čas změny. "Naše silniční infrastruktura není propojena do Evropy, není bezpečná a kapacitně nestačí. Zájmem vlády České republiky je, aby se co nejrychleji dobudovala," uvedl nedávno v Hradci Králové Šimonovský. Vyřešení tíživé dopravní situace v regionu se zdá být za dveřmi. Letos má dálnice D11 končit těsně před Hradcem. Už v příštím roce se má začít se stavbou dalšího úseku z Hradce do Smiřic a za čtyři roky budou řidiči jezdit po dálnici až za Jaroměř. Plánuje se napojení dálnice na budoucí rychlostní silnici R 11, která bude z Jaroměře pokračovat na Trutnovsko. Ministerstvo dopravy slíbilo v následujících několika letech i výstavbu další rychlostní silnice R35 v úseku Hradec Králové -Olomouc. 
Z Prahy do Hradce po dálnici ještě letos 
Otevření polovičního profilu osmnáctikilometrového úseku dálnice D11 mezi Dobšicemi na Nymbursku a Chýští na Pardubicku vloni v prosinci předznamenalo pro silniční dopravu v Královéhradeckém kraji lepší časy. A to i přesto, že zprovozněný úsek stále připomíná silnici, která zatím vede odnikud nikam. V polích mezi Chlumcem nad Cidlinou je totiž vidět čilý stavební ruch. Těsně před Hradcem má dálnice D11 končit už letos v listopadu, a to v celém profilu, tedy ve čtyřproudé podobě. Obavy z toho, že by se stavba dálnice na několik let měla zastavit těsně před Hradcem, panují zejména kvůli nedořešenému sporu o pozemky farmářky Ludmily Havránkové z Plačic. Ředitelství silnic a dálnic proto do doby, než se spor vyřeší, zvažuje dvě varianty provizorního ukončení dálnice před Plačicemi. První počítá s tím, že by automobily z dálnice sjížděly po silnici od Praskačky do Plačic, kde by se napojily na silnici Kutná Hora - Hradec a pokračovaly dál k závodu Arrow na Pražskou ulici. Druhá varianta počítá s provizorním sjezdem vlevo a dál po silnici kolem Vlčkovic na stávající hlavní tah Praha -Hradec. Po dálnici lze nyní jet souvisle jen z Prahy do Poděbrad, kde se na ni napojuje mezinárodní silnice číslo jedenáct. Od loňského prosince je v provozu poloviční profil dálnice v délce osmnácti kilometrů mezi Dobšicemi a Chýští. 
Z Jaroměře do Polska má vést rychlostní komunikace 
V Jaroměři by měla na dálnici navazovat čtyřproudá rychlostní komunikace R11, která má pokračovat k hraničnímu přechodu Královec na Trutnovsku. Tam se má napojit na polský systém dálkové silniční dopravy. Termín dokončení závisí také na Polsku, které plánuje vybudování dálnice ze své strany. "Vloni jsme uzavřeli smlouvu s polským ministrem dopravy o propojení naší rychlostní komunikace R11 a polské rychlostní silnice S3, která vytvoří dopravní příčku mezi polskou takzvanou východo-západní dálnicí A4 a naším propojením Praha - Hradec - Olomouc. Propojení dálničních sítí obou států předpokládáme po roce 2010," uvedl ministr Šimonovský. Předpokládá se, že dálniční systémy obou zemí se spojí přes Královec někdy v roce 2012 nebo 2013. 
Koridor Praha - Hradec - Olomouc má odlehčit D1 
První práce na stavbě rychlostní silnice R35, která má v budoucnu spojit Liberecký kraj přes Hradec Králové s Olomoucí, mají začít ještě letos v listopadu. Bude se zatím jednat jen o krátký úsek, který spojí dálnici D11 u Sedlic s Opatovicemi nad Labem. Ten by měl být v provozu před koncem roku 2008. Odvede tak část tranzitní dopravy z centra Hradce Králové. Dříve než úsek Liberec - Hradec Králové má být dokončen úsek z Hradce do Olomouce. Po dobudování dálnice D11 do Hradce a rychlostní komunikace z Hradce na Olomouc totiž vznikne alternativa k dopravě mezi Prahou a Moravou. Novou dálnici a rychlostní silnici by mohla využívat podstatná část automobilů, které dosud jezdí po nejstarší české dálnice D 1. Ta je v současné době značně přetížena. Kromě nových moderních silnic potřebuje Královéhradecký kraj i rozsáhlé investice do oprav stávajících vozovek. 
Na opravu poničených silnic chybí peníze 
Výčet nejvíce poničených silnic v kraji je dlouhý. Jde o silnici první třídy číslo jedenáct v úseku Třebechovice - Kostelec nad Orlicí, silnici číslo třicet sedm v úseku Kocbeře - Kuks na Trutnovsku, hlavní tah z Prahy do Krkonoš v úseku Libice - Kumburský Újezd na Jičínsku či silnici první třídy číslo čtrnáct v úseku Rychnov nad Kněžnou - Ještětice. Rozbitých silnic druhé a třetí třídy je ještě víc, ale na jejich opravy se často vůbec nedostane. Jízda po těchto komunikacích připomíná cestu přes tankodrom. Výjimkou na nich nejsou výmoly hluboké až dvacet centimetrů a rozsahem pokrývající polovinu vozovky. Hrozí tam vážné dopravní nehody. Letos je rozsah poškození silnic největší za posledních několik let. Na poničení vozovek se zdaleka nepodílí jen drsné zimní počasí. Mohou za to i přetížené kamiony a zastaralá silniční síť, která náporu nákladní dopravy nestačí. Vznikají vyjeté koleje a díry, které za deště či námrazy mohou být příčinou těžkých dopravních nehod. 
Dluh vůči silnicím je pět miliard korun 
Za zoufalý stav silnic v kraji může i dlouhodobý nedostatek peněz na preventivní údržbu a rozsáhlejší rekonstrukce silnic. "Dluh vůči silnicím v kraji je přes pět miliard korun," uvedl nedávno ředitel Správy a údržby silnic Královéhradeckého kraje Ilja Kopáček. Kraj za běžnou zimní a letní údržbu silnic ročně utratí okolo 420 milionů korun. V kraji nejsou výjimkou silnice neudržované tři desetiletí, které podléhají zkáze snadněji než nové. Současné poškození vozovek má na svědomí zamrzání a tání vody v prasklinách asfaltu. Do prasklin zatéká voda, zmrzne, led se roztáhne a vozovku poškodí. Zkázu dokončí kola aut, která uvolněný asfalt vytlučou. 

Hradecký kraj by mohl být křižovatkou Evropy
16.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	ku
V Královéhradeckém kraji se v příštích letech chystají revoluční změny v dopravě. Dálnice D11 má letos končit u krajského města. Za několik let mají podle posledních vládních slibů kraj protnout dvě moderní silniční tepny: rychlostní silnice R35 z Liberecka přes Hradec na Moravu a dálnice D11, která bude za Jaroměří pokračovat dál k polským hranicím jako rychlostní komunikace R11. Patnáct let slibované moderní silnice dálničního typu se mají již v dohledné době stát realitou. Dopravní síť v regionu však dosud patří v Česku k nejzanedbanějším. Stávající silnice již několik let obtížně zvládají neustálý nárůst dopravy a tragických nehod rok od roku přibývá. 

ŘSD hodlá stavět úsek přes České středohoří ještě letos
16.03.2006	Dopravní noviny	ČTK
Úsek dálnice D8 přes České středohoří hodlá investor stavby společnost Ředitelství silnic a dálnic - začít stavět ještě letos. Na konci února to uvedl Alois Lichnovský z ŘSD. Dálnice v celé délce z Prahy přes Ústí nad Labem až do Drážďan by měla být v provozu v roce 2009. V prosinci bude zprovozněna trasa z Ústí nad Labem k česko-německé státní hranici dlouhá 23,4 kilometru. V závěru roku na ni na německém území naváže dálnice A17 do Drážďan. Stavaři již podle Aloise Lichnovského dokončili dva železniční mosty. Dva silniční tunely loni těžaři prorazili. "Z 352 stavebních objektů na trase je jich dokončeno 75," uvedl Alois Lichnovský. Výstavba dálnice přes Krušné hory je podle odborníků jedna z nejsložitějších v České republice. Staví se na výsypkách a poddolo-vaném území. "Přitom se musí zabezpečit ochrana životního prostředí včetně ochrany vodních zdrojů," připomenul Alois Lichnovský. Na úsek přes České středohoří má ŘSD pravomocné územní rozhodnutí. "Nyní vykupujeme pozemky. Brzdí nás neuzavřené spory ekologických aktivistů s ministerstvem životního prostředí," uvedl Alois Lichnovský. 
Mezi Lovosicemi, kde nyní dálnice končí, a Ústím by měly být dva krátké tunely a most. Soud loni zrušil výjimku ze zákona o ochraně přírody a krajiny nezbytnou pro stavbu dálnice D8 přes České středohoří. Příprava stavebního řízení na povrchovou variantu trasy může pokračovat, ale teprve po udělení výjimky budou moci úřady vydat stavební povolení na jednotlivé úseky. Podle ekologů může řízení trvat i několik měsíců. "Je pravděpodobnější, že 16,4 kilometru dlouhý úsek přes České středohoří bude zprovozněn až v roce 2010," řekl Miroslav Patrik ze sdružení Děti Země, které trvá na tom, aby přes České středohoří vedl 3,5 kilometru dlouhý tunel Kubačka.

Východní Čechy čeká stavba klíčových silnic
17.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	TOMÁŠ KUČERA
Cestování po hlavních silnicích východních Čech není žádný med. Podle ministra dopravy Milana Šimonovského nadešel čas změny. "Naše silniční infrastruktura není propojena do Evropy, není bezpečná a kapacitně nestačí. Zájmem vlády České republiky je, aby se co nejrychleji dobudovala," uvedl nedávno v Hradci Králové Šimonovský. Vyřešení tíživé dopravní situace regionu se zdá být za dveřmi. Letos má dálnice D 11 končit těsně před Hradcem. Už v příštím roce se má začít se stavbou dalšího úseku z Hradce do Smiřic a za čtyři roky budou řidiči jezdit po dálnici až za Jaroměř. Plánuje se napojení dálnice na budoucí rychlostní silnici R11, která bude z Jaroměře pokračovat na Trutnovsko. Ministerstvo dopravy slíbilo v následujících několika letech i výstavbu další rychlostní silnice R35 v úseku Hradec Králové - Olomouc. 
Otevření polovičního profilu osmnáctikilometrového úseku dálnice D11 mezi Dobšicemi na Nymbursku a Chýští na Pardubicku vloni v prosinci předznamenalo pro silniční dopravu lepší časy. A to i přesto, že zprovozněný úsek stále připomíná silnici, která zatím vede odnikud nikam. V polích mezi Chlumcem nad Cidlinou je totiž vidět čilý stavební ruch. Těsně před Hradcem má dálnice D11 končit už letos v listopadu, a to v celém profilu, tedy ve čtyřproudé podobě. Obavy z toho, že by se stavba dálnice na několik let měla zastavit těsně před Hradcem, panují zejména kvůli nedořešenému sporu o pozemky farmářky Ludmily Havránkové z Plačic. Ředitelství silnic a dálnic proto do doby, než se spor vyřeší, zvažuje dvě varianty provizorního ukončení dálnice před Plačicemi. První počítá s tím, že by automobily z dálnice sjížděly po silnici od Praskačky do Plačic, kde by se napojily na silnici Kutná Hora - Hradec a pokračovaly dál k závodu Arrow na Pražskou ulici. Druhá varianta počítá s provizorním sjezdem vlevo a dál po silnici kolem Vlčkovic na stávající hlavní tah Praha -Hradec. Po dálnici lze nyní jet souvisle jen z Prahy do Poděbrad, kde se na ni napojuje mezinárodní silnice číslo jedenáct. Od loňského prosince je v provozu poloviční profil dálnice v délce osmnácti kilometrů mezi Dobšicemi a Chýští. 
Dálnice do Polska? Asi v roce 2010 
V Jaroměři by měla na dálnici navazovat čtyřproudá rychlostní komunikace R11, která má pokračovat k hraničnímu přechodu Královec na Trutnovsku. Tam se má napojit na polský systém dálkové silniční dopravy. Termín dokončení závisí také na Polsku, které plánuje vybudování dálnice ze své strany. "Vloni jsme uzavřeli smlouvu s polským ministrem dopravy o propojení naší rychlostní komunikace R11 a polské rychlostní silnice S3, která vytvoří dopravní příčku mezi polskou takzvanou východo - západní dálnicí A4 a naším propojením Praha - Hradec - Olomouc. Propojení dálničních sítí obou států předpokládáme po roce 2010," uvedl ministr Šimonovský. Předpokládá se, že dálniční systémy obou zemí se spojí přes Královec někdy v roce 2012 nebo 2013. První práce na stavbě rychlostní silnice R35, která má v budoucnu spojit Liberecký kraj přes Hradec Králové s Olomoucí, mají začít ještě letos v listopadu. Bude se zatím jednat jen o krátký úsek, který spojí dálnici D11 u Sedlic s Opatovicemi nad Labem. Ten by měl být v provozu před koncem roku 2008. Odvede tak část tranzitní dopravy z centra Hradce Králové. Dříve než úsek Liberec - Hradec Králové má být dokončen úsek z Hradce do Olomouce. Po dobudování dálnice D11 do Hradce a rychlostní komunikace z Hradce na Olomouc totiž vznikne alternativa k dopravě mezi Prahou a Moravou. 

Ministr: Jižní varianta R35, nebo dálnice D1
17.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	VÍTĚZSLAV DITTRICH
Stanovisko vlády k výstavbě důležité dopravní tepny, která spojí severní Čechy a Moravu, je podle ministra pro místní rozvoj Radka Martínka jednoznačné: Co nejrychleji ulehčit věčně ucpané dálnici mezi Prahou a Brnem. "Pro vládu jsou silnice R35 a dálnice D11 jednoznačnou prioritou. Považujeme je za jediné řešení situace na dálnici D1 z Prahy do Brna, která je přetížená a současnému provozu nestačí," řekl tento týden ministr Martínek na besedě s občany Sloupnice na Ústeckoorlicku. 
* Proč vláda na stavbu silnice R35 tolik spěchá? 
Vláda potřebuje co nejrychlejší řešení. Pokud mám z tohoto pohledu posuzovat severní a jižní variantu trasy silnice R35 mezi Zámrskem a Mohelnicí, je zcela evidentní, že jižní trasa kopíruje směr osvědčených cest, které tu fungují od středověku, a lze ji budovat a dávat do provozu po částech. Je možno na ní vybudovat obchvaty tří obcí a měst a pak už silnice vede volnou krajinou a nenaráží na problémy, které komplikují severní variantu. Vše nasvědčuje tomu, že se po ní bude jezdit dřív než po severní trase. 
* Jak rychle se bude silnice stavět? 
Nejnáročnější je příprava stavby. Územní řízení, výkup pozemků a získání stavebních povolení se může táhnout roky. Vlastní stavba bude už otázkou řádově měsíců. V Chorvatsku například dokázali za jeden a půl roku postavit silnici z Kragujevace do Splitu v terénu, který je neporovnatelně technicky náročnější než trasa jižní varianty. Pokud to dokázali Chorvati, my to zvládneme také, když o to budeme stát. 
* Opravdu považujete komplikace na severní trase za tak velké? 
Severní varianta by přivedla dopravu tam, kde dosud nebyla. To je problém řady obcí, které s tím nesouhlasí. Dalším problémem je Česká Třebová, která zcela oprávněně očekává řešení své neúnosné dopravní situace. Severní varianta silnice R35 neznamená obchvat, ale přivede do tohoto města novou silnici, na které bude provoz srovnatelný s provozem na dálnici D1. Proto se domnívám, že odpor proti severní trase silnice R35 nebude slábnout, ale až se začne doopravdy vyměřovat a stavět, ještě více zesílí. Mohu jmenovat desítky případů, kdy se události odehrály podle podobného scénáře. 
* Co by masivní odpor proti schválené severní trase znamenal? 
Výstavba severní varianty by se odložila na neurčito. V takovém případě se totiž počítá s rozšířením dálnice D1. To by znamenalo v podstatě vybudování nové dálnice, protože konstrukce té současné s rozšířením nepočítá. Pak bychom narazili na finanční problémy. Rozšíření dálnice D1 a zároveň vybudování silnice R35 není v ekonomických silách tohoto státu. 
* Zástupci Pardubického kraje se už nechali slyšet, že před hlasováním v dubnu vyzvou zastupitele, aby zvedli ruce pro jižní variantu silnice R35 výměnou za dálniční přivaděče a silniční obchvaty několika měst a obcí. Myslíte si, že stát na tento handl přistoupí? 
Současná situace pro Pardubický kraj je výhodná v tom, že pokud se přikloní k jihu, může oprávněně žádat, aby vláda pomohla s napojením severních částí kraje na silnici R35. Pokud by se tato napojení stala součástí jižní varianty silnice R35, padl by tím argument, že jižní varianta poškozuje ekonomický rozvoj severních oblastí kraje. S ministrem dopravy Šimonovským jsme připraveni tento návrh předložit vládě, aby Pardubický kraj měl prostřednictvím vládního rozhodnutí určitou jistotu, že vláda tyto oprávněné požadavky splní. Považuji za velmi pravděpodobné, že vláda takovéto rozhodnutí přijme. Tato možnost nyní leží na stole, ale žádný soudný člověk nemůže čekat, že na něm bude ležet stále. Při posledním jednání vládního výboru pro výstavbu silnice R35 jsem měl pocit, že to představitelé Pardubického kraje chápou a že svůj původní názor změnili. 
* Kdo bude stavbu silnice R35 a přivaděčů platit? 
Výstavbu dálnic a rychlostních komunikací hradí stát a mohou na ni přispívat fondy Evropské unie. Přivaděče by měl za normální situace zaplatit kraj. Vzhledem k tomu, že vláda silnici R35 potřebuje postavit rychle, kraj může žádat, aby je jako silnice první třídy postavil a zaplatil stát. Považuji to za oprávněné. 
* Už se ví, jaké budou náklady na stavbu silnice R35? 
Cena je zatím pouze odhadnuta. U jižní varianty víme, jak se k ceně došlo. Odhad ceny severní varianty silnice R35 vzbuzuje vzhledem k charakteru krajiny jisté pochybnosti. Konkrétní ceny lze lépe stanovit, až bude k dispozici projektová dokumentace. Pak bude možno mluvit o reálných nákladech. Každopádně půjde o částky v miliardách korun. 
* Co se stane, pokud kraj bude dál trvat na severní trase a s ministerstvy dopravy a životního prostředí se neshodne? 
Pak bude rozhodovat ministerstvo pro místní rozvoj. Kraj ho podle stavebního zákona musí požádat o vyjádření. Protože celá věc musí projít určitou procedurou, předpokládám, že ministerstvo zaujme stanovisko až po parlamentních volbách. Úředníci se mohou začít věcí zabývat až poté, co jim bude doručena žádost kraje. Zatím stále považuji za možné dokončit územní řízení ještě před koncem roku 2006. Pokud ale dojde ke zdržení, bude se celé řízení muset opakovat znovu, ale už podle pravidel nového stavebního zákona, který bude platit od roku 2007. V tom případě se stavba dálnice zdrží o několik let. 
* Co se stane, pokud volby vyhraje ODS? 
Předpokládám, že odborné stanovisko našeho ministerstva se nemůže změnit ani po volbách. 

Vláda prosazuje jižní R35
17.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	VÍTĚZSLAV DITTRICH
STÁT NABÍZÍ REGIONU OBCHOD. Přistoupí-li Pardubický kraj na jižní variantu silnice R35, začne se stavět velmi rychle, což by vyřešilo i složitou dopravní situaci u Hradce Králové. Stát za to postaví silnice na Ústeckoorlicku. "Máme peníze buď na silnici R35, nebo na rozšíření dálnice D1. Když se o trase silnice napříč Pardubickým krajem nerozhodne včas, rozšíříme D1," vzkazuje do Pardubic vláda. Urychlená výstavba rychlostní silnice R35 by pomohla vyřešit složitou dopravní situaci v Královéhradeckém kraji, nová komunikace by se stala i jižním obchvatem Hradce Králové. Budou-li pardubičtí krajští zastupitelé trvat na tom, že silnice R35 povede od Vysokého Mýta náročným kopcovitým terénem do České Třebové, a bude-li stavba ohrožena protesty zdejších obcí a obyvatel, stát raději rozšíří dálnici z Prahy do Brna. 
Rozšíření dálnice? 
Ne, nová D1 "To by znamenalo v podstatě vybudování nové dálnice, protože konstrukce dálnice D 1 s rozšířením nepočítá. Pak bychom narazili na finanční problémy. Na rozšíření dálnice D 1 a současně na vybudování silnice R35 stát nemá," uvedl ministr pro místní rozvoj Radko Martínek. Počátkem měsíce Pardubický kraj projevil ochotu vyměnit severní variantu za jižní, kopírující v podstatě trasu silnice první třídy číslo 35 kolem Litomyšle, pokud za to stát k pětatřicítce postaví přivaděče do Žamberka, Ústí nad Orlicí, České Třebové, Lanškrouna a Svitav a postaví obchvaty kolem několika měst a obcí. Ministr Martínek řekl, že tyto požadavky kraje považuje za oprávněné a že předpokládá, že s nimi vláda bude souhlasit. Ochotu splnit požadavky kraje dalo najevo i ministerstvo dopravy. "Ministerstvo dopravy počítá s uvedenými přivaděči k silnici R35. Všechny by měly být součástí dokumentace silnice R35 a měly by být zaplaceny v rámci její výstavby. Stavbu požadovaných obchvatů bude ministerstvo dopravy podporovat za předpokladu, že budou uvedeny v územních plánech dotčených obcí," uvedla tisková mluvčí ministerstva dopravy Marcela Žižková. 
Má-li silnice pomoci dálnici, musí vést jihem 
Pokud Pardubický kraj bude trvat na severní variantě silnice R35 a nedohodne se na ní s ministerstvy dopravy a životního prostředí, která prosazují jižní variantu, budou o tom, kudy silnice povede, muset rozhodnout úředníci z Martínkova ministerstva pro místní rozvoj. Podle ministra zvolí jižní trasu. "Jestliže se má silnice R35 vybudovat tak, aby reálně pomohla dálnici D 1, musí se budovat v jižním směru, kde se silnice může stavět rychleji, laciněji a dávat do provozu po etapách. To je odborné stanovisko našeho ministerstva. Předpokládám, že se nezmění, ať už letošní volby dopadnou jakkoli," řekl Martínek. 

TAK TO VIDÍM JÁ - Rolníci: Zastánci jižní varianty R35 lžou
17.03.2006	Noviny Svitavska
Zvítězí odborníci, nebo vyhrají diletanti? Reakce ministra byly korektní, ale nepřesné. Chci se s občany podělit o několik poznatků z jednání ministra Radko Martínka s odpůrci severní varianty ve Sloupnici. Nabyl jsem dojmu, že zastánci jižní varianty R35 lžou. Akci předcházelo promítání němého filmu komentovaného sloupenským evangelickým farářem Jiřím Zedníčkem. Po příjezdu ministra, senátorky Ludmily Müllerové a radního Petra Šilara se farář ujal řízení schůze. V úvodu se odvolal na zdravý rozum odpůrců severní varianty. Apeloval na vítězství odborných hledisek, která ale hovoří jednoznačně pro sever. Protože je před volbami, tak mi z celé besedy vyplývá, že jde o zpolitizování záležitosti. Zdá se mi, že by panu Zedníčkovi slušelo spíše místo na kazatelně v evangelickém kostele než foukání do věcí veřejných, kterým, při vší úctě, až tolik nerozumí. Jak chce, když nikdy nebyl a nebude hospodářem, aspoň morálně jako farář obhájit fakt, že dnes, kdy na zemi umírají lidé hlady, on by zabetonoval nejúrodnější část Svitavska? Námitky tzv. odborníků, že v Evropě je potravin nadbytek a půda nemá cenu, neobstojí. Už našim předkům selský rozum říkal: Čeho je nadbytek, s tím je potřeba hospodařit. Zemědělskou půdu lze převést do tzv. klidového režimu. V případě dlouhodobého přebytku potravin se půda s vysokou bonitou dá zatravnit. Ovšem, když ji dnes nezachráníme proti ekonomickým diletantům, už nikdy ji naše děti a vnuci nezorají a nenakrmí hladové. Na kamenitých hornosloupenských a řetovských stráních mnoho chleba ani cukru nenaroste. 
Reakce ministra byly korektní, nepřesné, ovšem poplatné situaci v jaké stojí. Podle mě je obklopen zmanipulovanou polopravdou, kterou na setkání reprezentoval Václav Koukal. Plamenně vylíčil, jak dobře je jižní trasa připravena, že ji všichni starostové dotčených obcí prošli a nenašli sporné body. Obecní úřady v Bohuňovicích, Řídkém, Cerekvici nad Loučnou a v Sedlišti však neměl nikdo z vedení o této skutečnosti nejmenší povědomí. My zde na jihu jsme pro opravdové vítězství odborného stanoviska. Každý z nás přispívá na platy oficiálních odborníků, proto nevidím důvod, aby se do role národohospodářů stavěli lidé typu Černých, Štaudů a Zedníčků. Každému inteligentnímu člověku musí být jasné, že jižní varianta se všemi přivaděči a mimoúrovňovými křižovatkami, které vláda kraji slibuje za ústupek od severní trasy, bude dražší než varianta severní. My zde na jihu bychom rádi, aby si ,křiklouni uvědomili, že Pardubický kraj není pouze Sloupnice a Řetová. Za odpůrce jižní varianty JAN VAŇOUS, rolník z Bohuňovic.

Rychlostní silnice: aktuální a zároveň rozporuplné téma
17.03.2006	Noviny Svitavska
Občané diskutovali ve Sloupnici s ministrem Martínkem o R35. Nejprve hovořil o trasování se starosty správního obvodu ve Vysokém Mýtě a odpoledne se zástupci občanských sdružení ve Sloupnici. Pětatřicítka: aktuální a zároveň dost rozporuplné téma. O stejné problematice ministr debatoval v restauraci ve Sloupnici se zástupci občanských sdružení a starosty obcí, kteří jej pozvali na besedu. "Jsem prý třetím ministrem, s nímž o R35 hovoří," tlumočil Martínek. Sdružení zastupující občany v obcích ležících na plánované trase severní varianty R35 totiž dlouhodobě nesouhlasí s vedením rychlostní komunikace přes katastry jejich obcí. "Rozumím nespokojenosti zdejších lidí, protože navržená severní trasa R35 by zavedla těžkou kamionovou dopravu do míst, kde nikdy doposud nebyla. Jsem zastáncem jižní varianty po celou dobu, kdy se o možnosti výstavby hovoří," řekl Martínek. Ve věcném rozboru připomněl možná řešení současného neutěšeného stavu na silnicích, které vláda vzhledem ke vzrůstající kamionové dopravě připravuje. "Jednou z možností je vybudování R35 jako druhého spojení ve směru západ východ. To však vyžaduje schválení územního plánu Pardubického kraje a realizaci stavby v období 2007 2013, kdy budou do republiky proudit poměrně velké peníze ze zdrojů EU," dodal Martínek. Zároveň připomněl, že severní varianta je z mnoha důvodů méně výhodná. Například ji nelze, vzhledem ke složitosti terénu, vybudovat po etapách, a také sílí odpor proti její výstavbě. Názory ministra podpořil také radní Pardubického kraje Petr Šilar. Na setkání se všichni shodli, že blížící se rozhodnutí krajského zastupitelstva bude pro další vývoj klíčové. "Jsem přesvědčen, že nakonec zvítězí zdravý rozum," řekl za potlesku publika. 

Obchvat Ústí vadí jeho sousedům
17.03.2006	Orlické noviny		PAVEL SEDLÁČEK
Libchavy nesouhlasí, aby se budoucí obchvat města napojil za mostem v katastru obce. Projednávání nového směrného územního plánu města Ústí nad Orlicí vyvolalo u sousedních obcí záporné reakce. Libchavy nesouhlasí s obchvatem své obce, ani s napojením obchvatu Ústí nad Orlicí na svém katastru. V současné době je projednávání nového územního plánu města Ústí nad Orlicí ve fázi konceptu s tím, že jsou osloveny přilehlé vesnice, aby se mohly k návrhu vyjádřit. V návaznosti na zamítavé stanovisko Libchav k původní variantě, která procházela podél obce až k Českým Libchavám, navrhl autor nového územního plánu Roman Koutský napojení obchvatu města hned za mostem a odbočkou na Brandýs nad Orlicí v prostoru před zemědělským družstvem. 
Nesouhlas s napojením 
"S tímto řešením zásadně nesouhlasíme a chceme, aby zaústění obchvatu bylo řešeno ještě před mostem z prostoru dnešních zahrádek," říká starosta Ladislav Kacálek a vysvětluje: "Domníváme se, že napojením podle návrhu vznikne další dlouhý a nákladný nadjezd nad údolím V Cakli a navíc prochází prostorem, kde podle našeho územního plánu uvažujeme s výstavbou rodinných domků. Nechceme městu Ústí bránit ve výstavbě obchvatu, ale udělejme to rozumně." Také představitelé Českých Libchav zamítli původní návrh odklonění dopravy mimo obec. Společně s Libchavami a Sopotnicí předložili už před lety na kraj svůj návrh, kudy obchvat vést. "Navíc máme obavy, že napojením obchvatu Ústí na stávající I/14 se zhorší již dnes neúnosná dopravní situace v naší obci," říká starosta František Šalda. 
R35 dopravu neodvede 
"Přiznám se, že rozhodnutí zastupitelů Libchav moc nerozumím. Neschválili ve svém územním plánu obchvat obce a nelíbí se jim ani to, jak je koncipován obchvat města Ústí, ale přitom mají obavy z nárůstu dopravy" konstatuje Jiří Čepelka, starosta Ústí a dodává: "Troufám si říci, že odmítnutí chráněného území pro případný obchvat obce je nebetyčná hloupost, poněvadž budoucí R35 neodvede dopravu ze stávající silnice I/14, naopak se tato komunikace stane přivaděčem dopravy na R35." Jak je vidět, názory se různí, a proto je třeba všechny návrhy a názory rozebrat a přijmout rozumná řešení. 

Ministr zahovoří na téma silnice R35
17.03.2006	Deník Pojizeří	rap
Muzeum Českého ráje v Turnově bude dnes od 18 hodin hostit ministra životního prostředí Libora Ambrozka. Ministr bude s veřejností diskutovat o ožehavých otázkách, které hýbou Turnovském. Půjde zejména o plány možné výstavby rychlostní komunikace R35 a o přínos zařazení Českého ráje do sítě Geoparků UNESCO. 

Ve Sloupnici jednali o variantě R35
17.03.2006	www.oik.cz	Jiřina Hyláková
Starostové a obyvatelé měst a obcí, představitelé Pardubického kraje a ministr pro místní rozvoj Radko Martínek se setkali ve Sloupnici, aby zde projednali stávající situaci kolem rychlostní komunikace R 35. Ministr jim nejprve nastínil jaká je situace ve vládě a vládním výboru, jehož je členem. Jak prozradil, prosazuje především rychlost realizace, která hovoří pro jižní variantu R 35. Výstavba rychlostní komunikace je, podle ministra, absolutní preference vlády a zároveň jediné řešení dopravní situace na dálnici D1. Rozhodování o trase rychlostní komunikace je v rukou krajských zastupitelů. Ti ji budou vybírat v souvislosti s Územním plánem Pardubického kraje. Krajské zastupitele zde zastupoval radní Petr Šilar, který si přijel vyslechnout názory ministra. Přítomné informoval o memorandu mezi krajem a ministerstvem dopravy. 
To má obsahovat kompromisy v podobě přivaděčů nebo obchvatů, pokud by se zastupitelé Pardubického kraje rozhodli pro jižní variantu. Přivezl sebou i mapku s předběžnou podobou náhradního napojení severu, které však na první pohled téměř kopíruje severní variantu. Na setkání zaznívaly různé názory a postřehy. Všichni se však přiklonili k jižní variantě R 35. Po jednání se někteří účastníci schůzky přesunuli do místního kina. Zde na ně čekal zcela zaplněný sál s místními i přespolními. Ministr pro místní rozvoj ve svém proslovu vysvětlil jaká je současná situace okolo R 35. Podle něj má kraj jedinečnou možnost, která se již nebude opakovat. Pokud se nerozhodne pro jižní variantu bude muset vláda hledat jiná řešení. Tím by mohlo být rozšíření stávající dálnice D1. Jedná se zde však o peníze a výstavba nového pruhu se rovná výstavbě nové dálnice a na severní variantu by již nebyly peníze. To, jestli bude místo zvolené severní varianty jižní, a zda se přistoupí k obchvatům nebo přivaděčům, se bude rozhodovat 28. března na semináři zastupitelů a členů výborů Pardubického kraje.

Budeme jezdit na zemní plyn?
17.3.2006	Haló noviny	jšd
Do roku 2020 by měli mít řidiči v České republice k dispozici sto plnících stanic pro vozidla na zemní plyn, jejichž výstavbu zajistí plynárenské společnosti. Podíl zemního plynu na celkové spotřebě pohonných hmot by tak měl do roku 2020 vzrůst z nynějšího půl promile nejméně na deset procent, přičemž automobily by měly ročně spálit zhruba 900 milionů metrů krychlových zemního plynu. Dohodu o krocích, které zajistí rozšíření zemního plynu v dopravě, včera podepsali s ministrem průmyslu a obchodu Milanem Urbanem a ministrem životního prostředí Liborem Ambrozkem zástupci RWE Transgas a zástupci všech distribučních společností. Plynárenské společnosti se podle podepsané dohody postarají o dostatečně hustou síť čerpacích stanic. V současné době je v České republice 18 čerpadel stlačeného zemního plynu (CNG), z toho je osm podnikových a deset veřejně přístupných. Nejpozději do roka by veřejná plnící stanice měla být v každém regionu. Skupina RWE nyní začne stavět stanice CNG například v Brně, Ústí nad Labem a Ostravě. Jedna přibude ve Středočeském kraji, pravděpodobně v Mladé Boleslavi. Do roku 2013 mají tyto čerpací stanice stát také podél hlavních silničních tahů, a to zejména těch, které slouží pro tranzit přes Českou republiku. 
Automobilů využívajících k pohonu zemní plyn je v ČR 460. Autobusů na zemní plyn jezdí v městské hromadné dopravě či na linkových trasách 165, dalších 160 osobních automobilů provozují plynárenské firmy. Na 120 osobních automobilů provozují jiné osoby. V ČR jezdí asi osm nákladních a svozových vozidel odpadu. Vedle investic do infrastruktury se plynárenské společnosti zavázaly, že budou provozovatelům linkových autobusů a MHD přispívat na nákup nového vozidla s plynovým pohonem částkou 200 tisíc korun. »Tato podpora je důležitá především pro naše životní prostředí. Ekologické i ekonomické výhody zemního plynu jsou nesporné. Je šetrný k životnímu prostředí, splňuje evropské emisní limity a jeho spalováním se netvoří kouř ani saze. Jako palivo je navíc při provozu mnohem levnější než benzin nebo motorová nafta,« uvedl předseda představenstva RWE Transgas Ulrich Jobs.

V zemi vyroste sto pump na zemní plyn
17.3.2006	Hospodářské noviny	Zuzana Kubátová a Pavel Šmíd
Český automobilový trh se změní. Do patnácti let by každé desáté auto na domácích silnicích mělo jezdit na stlačený zemní plyn. K mnohem většímu rozšíření paliva (jež se dnes podílí na celkové spotřebě pohonných hmot u nás sotva půlkou promile) má pomoci dohoda, uzavřená včera mezi státem, plynárenskou společností RWE Transgas a regionálními distribučními firmami. Stát se rozhodl zemní plyn (tzv. CNG) v dopravě podporovat proto, že je k životnímu prostředí šetrnější než klasická paliva. »Vozidla na plyn produkují méně škodlivin. Například až o čtvrtinu méně emisí kysličníku uhličitého, tím pádem nepůsobí tolik na vznik skleníkového efektu. A při únicích paliva nehrozí kontaminací půdy,« vysvětluje ministr životního prostředí Libor Ambrozek.
Do roka plyn v krajích
Ve včerejší dohodě se plynaři zavázali, že v zemi vybudují síť stovky čerpacích stanic na zemní plyn. Už napřesrok by měla být stanice v každém kraji, do roku 2013 na všech hlavních tazích. Celkově mají jen plynárenské firmy investovat asi miliardu korun, počítají ale s tím, že do stavby plníren se pustí i další investoři. Dosud je u nás jen osmnáct těchto čerpadel, z toho jen deset přístupných veřejnosti. Plynaři také chtějí dávat dopravním firmám na nákup nových autobusů na plyn až deset miliónů korun ročně. Stát se na oplátku zavázal, že nezvýší spotřební daň na CNG, která je dnes proti benzínu sotva pětinová. Bude také dotovat nákupy plynových vozidel ve veřejné dopravě a uspořádá osvětovou kampaň. »Chystáme se také komunikovat s automobilkami, aby investovaly do vývoje vlastního českého auta na plyn,« řekl ministr průmyslu Milan Urban. V zemi dnes jezdí na zemní plyn 165 autobusů a necelé tři stovky aut. (Jde o jiné vozy než ty, které jezdí na propan-butan.) Většinu z nich ale provozují plynárenské firmy. »Prodat auto na plyn běžnému zákazníkovi je prakticky nemožné - nemají kde vozy plnit,« říká Jaromír Heřmanský z firmy Fiat ČR , která začala auta na plyn nabízet v loňském roce.
Lákadlem má být cena
Vozy s plynovým pohonem jsou o desítky tisíc korun dražší než běžné verze. Například Fiat Doblo na plyn je o čtyřicet tisíc korun dražší než běžná verze. Plynový Fiat Multipla o 80 tisíc. Auta na plyn dnes na českém trhu nabízejí také společnosti Opel či Citroen. Jezdit na zemní plyn je asi o polovinu levnější než u benzínu. Kilometr ujetý na plyn přijde asi o korunu levněji, tedy asi na 1,20 Kč. »U Fiatu Doblo na plyn se vyšší náklady zaplatí asi po čtyřiceti tisících najetých kilometrech, což je u našich klientů v průměru za rok,« říká prodejce Heřmanský.
Výrobci lahví čekají boom
Na nástup zemního plynu v dopravě se nechystají jen plynaři a prodejci aut. Dobré obchody čeká i ostravská firma Vítkovice Cylinders, která vyrábí ocelové tlakové lahve na plyn. Ta se rozhodla investovat v příštích čtyřech letech do modernizace technologií na výrobu lahví pro automobily a plynových nádob pro čerpací stanice rovnou miliardu korun. »Vidíme obrovskou příležitost,« říká generální ředitel Jaromír Šiler. »Věříme, že k ekologizaci dopravy dojde u nás i v okolních zemích a chceme být na očekávaný boom dobře připraveni,« připojil Šiler.
Jak a kde se bude jezdit na zemní plyn
NÁSTUP NOVÝCH PALIV Evropská komise počítá s tím, že v roce 2020 bude v unii jezdit deset procent vozů na zemní plyn, osm procent na biopaliva a pět procent na vodík. JAK SE JEZDÍ VE SVĚTĚ V Evropě je zemní plyn v dopravě nejrozšířenější v Itálii, kde stojí asi 600 plníren. Tisíc stanic má do roka vyrůst v Německu. Masově jsou auta na plyn rozšířena v Jižní Americe. KDE POROSTOU ČESKÉ PUMPY Do roka RWE postaví stanice na zemní plyn v Brně, Ústí nad Labem, Ostravě a ve středních Čechách. Další se budou stavět tam, kde města převedou veřejnou dopravu na plyn. KOLIK STOJÍ ZEMNÍ PLYN Kubík plynu se v Česku dnes prodává zhruba za deset až patnáct korun. Fiat Doblo spotřebuje devět kubíků na sto kilometrů. JAK ZÍSKAT DOTACI Autobus na plyn stojí přes deset miliónů korun. Zhruba půl miliónem na jeho nákup může přispět stát, dvě stě tisíc na vůz nyní slibují i plynaři.

V Česku vyrostou desítky čerpacích stanic na plyn
17.3.2006	Lidové noviny		čtk
Plynárenské společnosti investují v České republice několik stovek milionů korun do výstavby sítě čerpacích stanic na zemní plyn. Do roku 2020 by jich tak mělo začít fungovat sto. Podíl zemního plynu na celkové spotřebě pohonných hmot má díky tomu do roku 2020 vzrůst z nynějšího půl promile na nejméně deset procent, přičemž automobily by měly ročně spálit zhruba 900 milionů metrů krychlových zemního plynu. Rozšíření zemního plynu jako alternativní pohonné hmoty má pomoci dohoda, kterou včera podepsali zástupci plynárenských firem s ministrem průmyslu a obchodu Milanem Urbanem a ministrem životního prostředí Liborem Ambrozkem. „Investice do čerpacích stanic na stlačený zemní plyn bude poměrně značná, jedna může stát i řádově desítky milionů korun,“ řekl k tomu Lubomír Kolman z plynárenské společnosti RWE Transgas. Nyní v Česku podle něj funguje osmnáct čerpadel stlačeného zemního plynu, z toho osm podnikových a deset veřejně přístupných. Podle dohody by nejpozději do jednoho roku měla být veřejná čerpací stanice v každém kraji a do roku 2013 mají tyto čerpací stanice stát také podél hlavních silničních tahů, a to zejména těch, které slouží pro tranzit přes Česko. Automobilů využívajících k pohonu zemní plyn je ale zatím v Česku pouze 460. Autobusů na zemní plyn jezdí v městských hromadných dopravách či na linkových trasách 165, dalších 160 osobních automobilů provozují plynárenské firmy.

Stavějí kanceláře pro zavržený projekt
17.3.2006	Právo-jižní Morava	Milan Vojtek 
Ministr životního prostředí Libor Ambrozek se postavil proti pokračování v plánech na výstavbu kanálu Dunaj-Odra-Labe (kanál DOL). Zatímco ekologové jeho stanovisko vítají, břeclavská radnice staví prostory pro zastánce výstavby kanálu. Podle ekologů se rozhodnutí ministra musí nejprve proměnit v realitu. „Jedna věc je názor ministra a druhá skutečné kroky. Je zapotřebí, aby se jeho verdikt proměnil ve skutečnost a vláda zrušila naprosto nesmyslnou blokaci pozemků,“ řekl Právu Jaroslav Ungerman z Unie pro řeku Moravu. Přesto se ale podle něj jedná o jasný signál, že další pokračování v plánech nemá reálný základ. Stanovisku ministerstva předcházela důkladná studie a výsledek vyzněl proti průplavu. Podle Ungermana proto chtějí iniciovat vládní nařízení, kterým se přestanou chránit pozemky zvažované pro výstavbu kanálu. To umožní mnoha obcím nový rozvoj. Vedení břeclavské radnice ale zatím nezměnilo názor a nadále buduje zázemí pro kanceláře sdružení usilujícího o výstavbu kanálu DOL. „To si páni poslanci musí vyřešit mezi sebou. Byla to jejich iniciativa, aby se našlo místo pro správu kanálu a my jsme jim vyhověli,“ vysvětloval důvod rekonstrukce někdejší prádelny na břeclavském sídlišti Dukelských hrdinů v konferenční centrum a kanceláře pro aparát uvažovaného průplavu starosta Břeclavi Dymo Piškula (nezávislý). Na odmítavý postoj ministerstva nebudou v Břeclavi zatím nijak reagovat. „Je na Ambrozkovi, aby se s poslanci domluvil, aby se potom případně prostory využily jinak. Kdyby se něco změnilo, už dlouho uvažujeme o zřízení podnikatelského inkubátoru. V každém případě rekonstrukce prádelny není zbytečně vynaloženými penězi,“ dodal Piškula.

Na kole Prahou - zatím bída
17.3.2006	Mladá fronta DNES-Praha	JAN ZIEGLER 
Na cesty pro kola dá město rekordních 33,8 milionu, cyklisté si však stěžují, že je to málo. Cyklisté se letos v hlavním městě rozjedou po třech nových cyklotrasách, které budou zhruba šest kilometrů dlouhé. „V příštím roce pak bude dokončeno asi 14,5 kilometru tras,“ řekl mluvčí magistrátu Jiří Wolf. Na cesty pro jízdní kola dá město letos rekordních 33,8 milionu korun. Příznivci cyklistiky však namítají, že město pro ně dělá velmi málo. Letos stavbaři postaví tyto úseky: mezi Staroměstským náměstím a Pohořelcem, z Modřan k mostu Míru na Zbraslavi a mezi ulicemi Vrbova-Na Mlejnku v Praze 4. V příštím roce by pak měly být dokončeny trasy Trója-Ďáblice a Modřany-Cholupice. Projektanti nyní plánují dalších čtyřiadvacet cyklostezek a cyklotras s délkou kolem sta kilometrů.
Cyklostezka přibude i v Nových Butovicích
Cyklisty určitě potěší i úmysl radnice Prahy 13, která chce letos spojit cyklostezkou Centrální park s Prokopským údolím. „Chybí nám ještě vykoupit jeden pozemek, ale peníze na dvoukilometrovou stezku, která povede v podjezdu pod Jeremiášovou ulicí, máme,“ upřesnil starosta Prahy 13 David Vodrážka. Praha schválila základní systém cyklistických tras o celkové délce zhruba 440 km. V současné době je v provozu 195 km tras, z toho 64 km je vedeno po komunikacích bez aut, většinou společně s pěším provozem po cestách v parcích a sadech, nebo po nově vybudovaných samostatných komunikacích pro cyklisty a chodce. Právě v tom je rozdíl mezi cyklotrasou a cyklostezkou. Zatímco cyklostezka je cesta určená jen pro kola, po cyklotrasách mohou jezdit i auta.
Nejdelší cyklotrasa začíná u Národního divadla
Nejdelší je cyklistická trasa od Národního divadla do Královic, ta měří téměř 27 kilometrů, nejkratší je pak 250 metrů dlouhá trasa ze Záběhlic z ulice Na Lávce k Hamerskému rybníku. Příznivci cyklistiky jsou však nespokojeni, říkají, že hlavní město se k nim chová macešsky. Například šéf Strany zelených Martin Bursík považuje výstavbu a značení nových tras za nedostatečnou. Magistrát podle něho stále nechápe cyklistiku jako rovnocenný druh dopravy a bere ji jen jako rekreaci. „Jiná města, jako například Vídeň nebo Berlín, jsou k cyklistům daleko vlídnější,“ tvrdí Bursík, podle kterého mají tyto metropole perfektní a hustou síť cyklostezek, a to i v centru. „Parkoviště jsou tam plná stovek kol. Ve Vídni také funguje perfektní síť půjčoven bicyklů, které jsou například u stanic metra. A důležité také je, že se jim kola neztrácí,“ řekl Bursík.
Jízdní kola hrají v dopravě po městě jen malou roli
Zástupci města však říkají, že cyklistická doprava při velikosti Prahy a jejím zvlněném reliéfu hraje malou roli. „Důležité je, že už budujeme stezky nejen rekreačního typu na okrajích města, ale i v centru,“ řekl radní Radovan Šteiner. Mluvčí Technické správy komunikací Tomáš Mrázek upozornil také na velmi důležitou překážku, která někdy brání rychlejší výstavbě cyklostezek. „Jde o to, že ne vždy vedou plánované stezky po pozemcích města. Někdy je kvůli tomu musíme vykoupit od soukromníků. Pokud nám však někdo nechce pozemek prodat, my s tím nic neuděláme,“ řekl Mrázek. „Výstavba bude i v dalších letech pokračovat minimálně stejným tempem,“ uvedl Šteiner. Cyklisté budou moci využívat například i valy, které se stavějí proti povodním. Ekologický aktivista a velký příznivec cyklistiky Petr Štěpánek uvedl, že některé trasy jsou pro cyklisty velmi nebezpečné. „To se týká například úseku od vyšehradské skály po podolském nábřeží směrem do Modřan, kde auta smí z nepochopitelných důvodů jezdit sedmdesátkou,“ tvrdí Štěpánek. S tím však nesouhlasí šéf magistrátního odboru dopravy Jan Heroudek. „Sedmdesátka je tam až od zastávky Přístaviště, kde stezka vede mimo silnici. A pokud má někdo pocit, že cyklotrasy nejsou bezpečné, ať se nám ozve,“ vyzval Heroudek. Mapu cyklostezek v metropoli lze nalézt na webu www.greenways. cz.

Příbram bude mít obchvat
17.3.2006	Mladá fronta DNES	FRANTIŠEK J. KUBÍK 
Stavba, která bude stát kolem miliardy korun, by mohla začít v roce 2008. Jedním z největších problémů Příbrami je skutečnost, že město nemá silniční obchvat. Veškerá tranzitní doprava je tak vedena po komunikacích středem Příbrami. Zvláště kritická je situace na Březových Horách, přes které vede velmi frekventovaná trasa na Plzeň. Situace by se ale během několika let mohla změnit k lepšímu. Úzkými uličkami hornického města se denně proplétají stovky kamionů, které obtěžují hlukem a svými výfukovými zplodinami místní obyvatele. Nyní se zdá, že by se situace konečně mohla zlepšit. Reálné obrysy totiž získává plán na výstavbu jihovýchodního obchvatu Příbrami. „V roce 1992 jsme Ředitelství silnic a dálnic nabídli, že pro stavbu připravíme studii vlivu na životní prostředí. Tato takzvaná EIA se nyní zpracovává. Hotová je rovněž studie, na základě které se připravuje rozpočet stavby pro Státní fond dopravní infrastruktury (SFDI). Letos již stavba dostala číslo, to znamená, že již fyzicky existuje,“ řekl starosta Příbrami Ivan Fuksa. Stavba už dostala od státu i první peníze. Zatím jsou to pouze tři miliony korun, za které se začnou připravovat první projekty. „V této chvíli se ještě zpracovává EIA. Potrvá patrně ještě dlouho od okamžiku, kdy bude tato studie hotová, do vlastního zahájení stavby. V dalších letech se bude fond snažit na pokračování přípravy vyčleňovat další peníze,“ slíbil Pavel Švagr, ředitel SFDI.
Přestože projekt jihovýchodního obchvatu Příbrami ještě není hotový, již nyní je jasné, že bude velmi drahý. Podle předběžných odhadů se hovoří o částce kolem jedné miliardy korun. Současně ale bude stavba významná nejen pro Příbram, ale i pro okolní obce. Vyřeší totiž dopravní problémy v obcích Bohutín, Vysoká, Háje, Třebsko a dalších. Jihovýchodní obchvat Příbrami bude měřit přibližně pět kilometrů. První etapa povede od křižovatky na Nové Hospodě kolem obcí Háje a Sázky a vyústí těsně vedle kasáren na Brodě. „Terén, ve kterém se bude silnice stavět, je z geologického hlediska velmi složitý. Obchvat bude křížit čtyři výpadové silnice z města,“ upozornil příbramský starosta Fuksa. A kdy se začne obchvat stavět? Podle ředitele SFDI Pavla Švagra to hned tak nebude. „Je těžké říkat již nyní nějaký termín. Ale pokud půjde vše bez problémů, pak někdy kolem roku 2008 by se mohla stavba rozjet,“ uvedl Pavel Švagr. Obchvatu se nemohou dočkat především obyvatelé Březových Hor. „Už aby byl konečně hotový. Současná situace je neúnosná. Kamiony projíždějící ulicemi Březových Hor ničí silnici, kvůli dopravě praskají domy. Voda, která se drží na silnici, odstřikuje od kol aut na lidi a na fasády domů,“ řekl František Srnka, předseda osadního výboru Březové Hory s tím, že proti kamionové dopravě centrem Březových Hor protestují mnoho let, ale marně.

Senátor: Stavba obchvatu se zdrží
17.3.2006	Noviny Náchodska	HYNEK ŠNAJDAR
Fejfar tvrdí, že je nutné neutěšený dopravní stav řešit zadáním odborné studie. Dopravní problémy měst, přes které vedou silniční průtahy, jsou mediálním evergreenem. Řešením bývají zpravidla stavby silničních obchvatů, ale jejich příprava je mnohdy velmi náročná a především zdlouhavá. O obchvatu okresního města se mluví již řadu roků. Nedávno dokonce vznikla petice za urychlení této stavby i petice proti ní. Nyní se nechal slyšet senátor Petr Fejfar, že stavba jen tak brzy zahájena nebude.
Deficit informovanosti
Senátor v této souvislosti přijal ve své náchodské kanceláři zástupce petice "za urychlení výstavby obchvatu města Náchoda" i zástupce petice "proti urychlení výstavby obchvatu města Náchoda" a také vedení města. "Ukázalo se, že všichni zúčastnění mají dobrou vůli s problémem něco udělat. Bohužel každá strana má jiné pohnutky, jiné způsoby jednání a v neposlední řadě jiné informace o nynějším stavu a návrzích řešení," konstatoval Fejfar, kterému se deficit informovanosti jeví jako zásadní a proto všem stranám navrhl uspořádání veřejné diskuse na téma Doprava v Náchodě a její řešení.
Údajně ještě sedm roků
Senátor Fejfar žijící v nedaleké České Skalici stál u zrodu tamního silničního obchvatu města, který je před dokončením. Podle něj je však obchvat Náchoda v krátké době nerealizovatelný. "Stavba je dnes ve fázi schvalování investičního záměru a nejsou ještě dokončena všechna potřebná správní řízení jako například posouzení vlivu stavby na životní prostředí," řekl nám senátor. Ten na základě podkladů, které si opatřil a předal starostovi města Oldřichu Čtvrtečkovi, vysvětlil časovou posloupnost přípravy a výstavby obchvatu. Projektová dokumentace byla zadána 1. ledna letošního roku. Vypracování a schválení projektové dokumentace, jak uvádí Fejfar, bude v květnu roku 2008. V září následujícího roku bude akce zadána a o měsíc později zahájena stavba. Dokončena by měla být v říjnu roku 2012 a zkolaudována v únoru 2013. "Z toho vyplývá skutečnost, že ještě nejméně sedm roků bude veškerá doprava projíždět nynější silniční sítí Náchoda," tvrdí senátor.
Najít kompromisní řešení
Fejfar je toho názoru, vážnou dopravní situaci města je třeba urychleně řešit formou zadání odborné studie. Jejím obsahem by mělo být posouzení vlivu dopravních opatření na životní prostředí, zdraví a bezpečnost občanů, zlepšení průjezdnosti silnice I/33 i zklidnění dopravy ve městě. "Cílem studie by mělo být nalezení kompromisního řešení situace v dopravě, stanovení okamžitých i dlouhodobých cílů a opatření. Takovou studii by mohla, podle mých informací, zpracovat například Dopravní fakulta Jana Pernera Univerzity Pardubice," dodává senátor Petr Fejfar.

Ambrozek: Čtyřproudá dálnice nesmí projít
18.3.2006	Liberecký den	TOMÁŠ LÁNSKÝ
Ministr životního prostředí vyloučil možnost podpory severní trasy dálnice přes Český ráj. "Severní trasa dálnice R35 se čtyřmi proudy nesmí projít a nebude z naší strany podporována!" vyjádřil se ministr životního prostředí Libor Ambrozek během návštěvy Libereckého kraje. Nechal se přitom slyšet, že Český ráj, skrz který by měla komunikace vést, by si výrazně pohoršil mezi národními geoparky, kam byl před časem zařazen. "Jediná akceptovatelná varianta je jižní varianta, ale jen s dvěma pruhy," zdůraznil ministr. Návštěvu Libereckého kraje absolvoval společně s prezidentem Hospodářské komory ČR Jaromírem Drábkem. Ten podotkl, že samotná existence dálnice je nezbytností. "Napojení Libereckého kraje na Hradecký je nutnost, o tom není pochyb. Současná silnice z Turnova na Jičín vede přes malé obce, což výrazně zhoršuje život tamních obyvatel. Myslím, že problematika dálnice musí být řešena a dořešena," uvedl Drábek.

Dálnici D1 má odlehčit "erpětatřicítka"
18.03.2006	Haló noviny	Jiří ČERNÝ
Není snad dne, aby se ve sdělovacích prostředcích neobjevila zpráva o nehodě, karambolu nebo zablokování části dálnice D1 mezi Prahou a Brnem. Dálnice je provozně přetížená, neúměrně využívána zejména kamionovými dopravci, placení mýtného kamiony nad 12 Tod r. 2007 se jeví jako výkřik do tmy, protože vyvolá další negativa v podobě jízd těžkotonážních náklaďáků po silnicích I. a II. třídy, tedy mimo dálnici. Dalšími faktory nehod na D1 je častá změna povrchu vozovky v části kolem Vysočiny. Dosud neřešeným problémem je způsob jízdy osobních aut, které systematicky porušují stanovenou rychlost na dálnici, mnozí řidiči ohrožují další účastníky provozu například v noci rozsvícením dálkových světel při předjíždění z pruhů. Letité sliby lidoveckého ministra dopravy Milana Šimonovského, že jeho ministerstvo připraví zásadní řešení, kdy se oživí například kontejnerová doprava po železnici, asi nebudou naplněny, protože odborné schopnosti lidí na tomto ministerstvu mají asi své meze. Korupční aféra z poslední doby určitě nebude posledním negativním faktorem, který časem vzejde na povrch. 
Ministerstva dopravy a pro místní rozvoj razí tezi, že stát má peníze jen na silnici R35 nebo na rozšíření dálnice D1. "Když se o trase silnice napříč Par dubickým krajem nerozhodne včas, rozšíříme D1," vzkazuje do Pardubic Praha ústy ministra pro místní rozvoj Radka Martínka (ČSSD). Jak je všeobecně v tomto kraji známo, již dvakrát krajští zastupitelé dali přednost severní variantě, která by mohla oživit zejména severní části Orlickoústecka, která skomírá nedostatkem investorů a tím i pracovních příležitostí. Protože však rozšíření dálnice D1 není reálné, konstrukčně to ani není možné, upírá se tedy v těchto dnech pozornost na konečné rozhodnutí Zastupitelstva Pardubického kraje. Zde proti sobě stojí na jedné straně zastánci severní trasy, tedy z ODS, KSČM a převážná část ČSSD, proti nim "Jižané" z KDU- ČSL, a sdružení nezávislých. V čele zastánců jižní trasy je první vicehejtman Roman Línek (KDU-ČSL), který usiluje o prosazení koncepce svého spolustranického ministra dopravy. 
Pravda však je, že na konečné rozhodnutí o trase čeká mnoho lidí, zejména kolem České Třebové. Severní varianta R35 by mj. do města nepřinesla obchvat, ale novou silnici, na které by byl provoz srovnatelný s provozem na dálnici D1. Proto je pochopitelný i odpor občanů v tomto teritoriu. Bohužel, ani pro případ jižní trasy se autoři záměru neubrání odporu jiné části obyvatel. Vláda ale spěchá a chce řešení. I kdyby krajští zastupitelé rozhodli pro severní trasu mezi Zámrskem a Mohelnicí, vláda se nakonec stejně asi rozhodne pro jižní trasu kopírující současnou silnici R35. Hlavním faktorem je snaha řešit neutěšený stav na dálnici Dl odlehčením provozu. A jižní trasa prý kopíruje směr osvědčených cest od středověku...

Obchvat obce zmařilo pochybení hejtmanství
18.03.2006	Olomoucký den	MAGDA VRÁNOVÁ a PAVEL KONEČNÝ
O platnosti dokumentu rozhodovaly jen hodiny. Červenka neuspěla s žalobou na Krajský úřad v Olomouci. Soud totiž do obce vzkázal: Žalobu jste ani posílat nemuseli, protože kraj pochybil a jeho rozhodnutí o stavbě obchvatu neplatí. Za všechno mohou úředníci - nedodrželi lhůtu, po kterou mělo být na úřední desce vyvěšeno územní rozhodnutí. Důsledky takové chyby bude vedení kraje teprve zjišťovat. Samospráva Červenky žalovala Krajský úřad v Olomouci, že o obchvatu rozhodl v rozporu s územním plánem obce. Rozhodnutí napadla už v září 2004. "Krajský soud v Ostravě nám oznámil, že žalobu odmítá. Úředníci kraje prý pochybili při vyvěšení územního rozhodnutí na úřední desce. Zákon ukládá lhůtu patnácti dnů, vždy na čtyřiadvacet hodin denně,"uvedla místostarostka Soňa Cinegrová (nez.). Podle Moniky Javorové z ostravského soudu však územní rozhodnutí na úřední desce v Olomouci viselo kratší dobu. "Po patnácti dnech úředníci dokument sňali. Učinili to ale už v sedm hodin ráno. Nedodrželi tím zákonný čtyřiadvacetihodinový limit,"vysvětlila. Soud dospěl k názoru, že územní rozhodnutí proto nenabylo právní moci. Žalobu považuje za předčasnou. Krajský úřad se bude podle mluvčího Tomáše Kocycha nesprávným vyvěšením dokumentu zabývat v pondělí. "Zjistíme, zda jde o omyl zaměstnance a jaké jsou důsledky pro plánovaný obchvat Červenky," řekl. 
Spor o obchvat trvá již čtvrtým rokem. Obyvatelé nejprve odmítli krajskou trasu nové silnice, později druhá skupina sepsala petici za urychlenou výstavbu právě této trasy. Neustálé neshody, stejně jako odmítavý postoj ekologů z CHKO Litovelské Pomoraví, způsobily, že kraj zaplatí za výstavbu obchvatu přibližně o 100 milionů korun víc. "Podjezd pod tratí měla opravit a financovat Správa železniční dopravní cesty, která tady staví koridor. Od smlouvy ale ustoupila,"uvedl krajský radní Petr Polášek (ODS). Výstavba koridoru začala loni v září. "Podjezd směrem na Uničov zůstane ve stávajícím stavu, protože kraj nezískal patřičná územní rozhodnutí a do konce stavby je patrně mít nebude. Nestihne tak využít dotaci z Evropské unie,"vysvětlil hlavní stavbyvedoucí Jan Selinger. 

Jandák Brnu nepřeje
18.03.2006	Mladá fronta Dnes-Brno	JIŘÍ SMETANA
Miliardy plánované na přesun nádraží by ministr raději poslal na jih Čech. Ministr kultury Vítězslav Jandák si v předvolebním speciálu Otázek Václava Moravce vyšlápl na plánovanou přestavbu brněnského nádraží. Jandák povede jihočeskou ČSSD do červnových poslaneckých voleb jako první muž její kandidátky. A před televizními kamerami ve čtvrtek prohlásil, že peníze by místo do Brna měly putovat na stavbu železničního koridoru do jižních Čech. Projekt za 10 miliard? "Na brněnské nádraží se vybral projekt za pětadvacet miliard, přitom je tam i projekt za deset miliard," řekl Jandák při debatě. "To číslo úplně střelil od boku," reagoval rozhořčeně ministr dopravy Milan Šimonovský (KDU-ČSL), který sám pochází z Brna. S deseti miliardami na rekonstrukci železničního uzlu by nevystačili ani odpůrci přesunu, kteří chtějí zachovat nádraží blíž centru města. O tom, že se má za peníze zrekonstruovat celý železniční průtah Brnem, neměl Jandák viditelně tušení. "Pan Jandák je obyčejný předvolební populista, který ke všemu přistupuje povrchně a odpovědností za svá slova se vůbec nezabývá," zkritizoval svého kolegu z vlády Šimonovský. "Není naprosto informovaný, účelově a populisticky využívá problémy jiných krajů, aby se prezentoval v jižních Čechách," dodal. Brněnský primátor Richard Svoboda (ODS) o Jandákově čtvrtečním vystoupení řekl, že ministr neví, co mluví. Podle Svobody Jandákovi očividně unikly souvislosti. "Nedokážeme to pořádně vysvětlit ani lidem v Brně, tak jak proboha můžete chtít po Jandákovi, aby to pochopil," rozohnil se včera primátor. 
Primátor: To je ČSSD! 
A jedinou nit suchou Svoboda nenechal ani na celé ČSSD. "Je to ostatně úděl sociální demokracie, že povídají to, co chtějí lidé slyšet," prohlásil primátor. MF DNES se včera nepodařilo ministra kultury zastihnout, aby své čtvrteční výroky vysvětlil. 
Přestřelka ministrů 
Ministr kultury Vítězslav Jandák: "Brno mohlo přestavět svoje nádraží ne za 25, ale jen za 10 miliard korun." Ministr dopravy Milan Šimonovský: "To číslo střelil od boku. Pan Jandák je obyčejný předvolební populista."

Tajemství zeleného úspěchu
20.03.2006	Rovnost	PETR BOKŮVKA
Když před několika měsíci ztratila Unie svobody - Demokratická unie tolik příznivců, až se propadla pod hranici pěti procent, kterou potřebuje na setrvání v poslanecké sněmovně, začali někteří politologové a politici nahlas počítat, jak by se povolební spolupráce musela uspořádat a kdo by kolik procent musel dostat, aby vláda fungovala a sněmovna byla usnášeníschopná. Snad nikdo tehdy nevyřkl slovo " zelení". Pár měsíců nato je Strana zelených čtvrtou nejpopulárnější stranou. Agentura STEM zjistila, že předběhla i lidovce. Ty lidovce, kteří na jednu stranu tvoří vládní koalici se socialisty, které dnes a denně kritizují ( spor Paroubka a Kalouska je jasným příkladem) a na druhou stranu jsou pro sociální demokraty nepříjemnou opozicí na komunální úrovni. Například v Brně tvoří radniční koalici občanští demokraté a lidovci, zatímco v jiných městech je tomu úplně jinak. 
Úspěch Strany zelených by se z velké části dal vysvětlil příslovím " když se čtyři perou, pátý se směje". Je stranou, která se nepodílí na třenicích, které v posledních měsících trápí politickou scénu, nemá potřebu se za každou cenu vyjadřovat ke všemu, spíše jen k tomu, k čemu už podle svého názvu inklinuje a neztrácí politické body tu menší a tu větší blamáží. Každá ze čtyř nejsilnějších stran má výhrady proti ostatním třem a nenechává si to pro sebe. Nejhůře na to jdou ke své velké škodě občanští demokraté, kteří založili svoji počínající kampaň na výčtu toho, co dělá Paroubek a spol. špatně. Ještě před několika lety měly tyto strany oposmlouvu. Straně zelených se v poslední době přímo nabízejí politická témata, která může ve volbách jen zužitkovat ve svůj prospěch, ať už jde o obchvaty měst, provoz spaloven komunálního odpadu, dovoz toho německého nebo stavby vodních cest. 
Podle agentury STEM jsou voliči Strany zelených " nestabilní", protože k ní nemají silný vztah. To je ale pochopitelné, protože snad žádný člověk, pokud není přímo členem této strany, není z principu " zelený". Všichni jezdí autem, vyhazují odpadky, produkují emise a až na výjimky odmítají gesta typu Den bez aut, což jsou přesně ty drobnosti, na kterých si Strana zelených dělá jméno. Pokud opravdu volič chce jít volit ( protože kdo nevolí stranu, které fandí, dává hlas její opozici), dost možná půjde volit Zelené, kteří ho ještě nestihli zklamat. Také není bez zajímavosti, že při vyslovení názvu strany si velká většina voličů jistě vybaví spíše něco, proti čemu strana bojuje, než něco, co nabízí a prosazuje. Víme například, zda by zelení zavedli rovnou daň, trest smrti nebo povinné svícení aut celý rok? Nevíme, protože se o tom veřejně nemluví. V Brně Zelení bojují proti odsunu nádraží, v Ostravě za rekultivaci hald, ale jinde zase proti průmyslové zóně, která by dala lidem práci. Jejich přítomnost ve sněmovně jim v těchto aktivitách moc nepomůže. Asi proto neříkají Brňanům, že v případě úspěchu ve volbách přesun nádraží zastaví. To, že změní politickou scénu, jak ji známe, je však jasné už teď, nádraží nenádraží. Jestli teď začnou se sliby, o kterých vědí, že je splní, budou to po volbách mít snazší, ať už půjdou do koalice s kýmkoliv. 

Poslanci byli pro
20.3.2006	Euro	mtc
MOBILNÍ ČERPACÍ STANICE. Zákon o pohonných hmotách a čerpacích stanicích minulý týden poslanci schválili. Svazu chemického průmyslu v asociaci s ekology se nepodařilo zákonodárce přesvědčit, aby přijali pozměňovací návrhy poslanců Miloslava Kaly či Jaromíra Schlinga, které by znamenaly zákaz mobilních čerpacích stanic. Oba prosazovali, aby čerpací stanicí mohla být pouze stavba. Při prvním hlasování o návrhu poslance Kaly chybělo odpůrcům „mobilek“ pět hlasů. „Tento zákon zlepšuje situaci v kvalitě pohonných hmot, neboť nově umožní České obchodní inspekci velmi intenzivně kontrolovat přepravu pohonných hmot od výrobce k prodejci a bude eliminovat jakákoli rizika s prodáváním takzvaných pančovaných pohonných hmot,“ pochvaloval si schválený vládní návrh ministr průmyslu a obchodu Milan Urban. V zákoně je zavedena povinnost evidovat prodávaná motorová paliva, a to včetně jejich množství, jakosti a složení. Čerpací stanice budou povinny se registrovat a splňovat řadu kritérií, která by měla omezit rizika pro zdraví a bezpečnost osob i životního prostředí. Podmínky pro mobilní čerpací stanice tedy již nebudou tak benevolentní jako doposud, nicméně návrh, aby čerpací stanice musela být stavbou splňující kritéria dle stavebního zákona, schválen nebyl. „Mobilní čerpací stanice považujeme za velmi nebezpečné, a to nejen s ohledem na znečišťování životního prostředí. Nesmí se zapomínat, že pohonné hmoty jsou výbušné a potenciálně nebezpečné látky,“ varoval Pavel Švarc, předseda Svazu chemického průmyslu a generální ředitel společnosti ČEPRO, která provozuje síť čerpacích stanic Euro Oil (EURO 10/2006).

Lidé se přou o hranice
20.3.2006	Mladá fronta DNES-kraj Hradecký	MARTIN FILIP 
Podnikatelé z Broumovska je chtějí otevřít kamionům, ostatní se toho bojí. Broumovsko se pře o budoucnost hraničního přechodu ve Starostíně u Meziměstí. Zatímco podnikatelé podporovaní krajským úřadem chtějí docílit rozšíření provozu na přechodu také pro nákladní vozy do dvanácti tun, místní obyvatelé to odmítají a podepisují protestní petici. „Zprůjezdnění hraničních přechodů ve Starostíně a Otovicích pro nákladní dopravu přivítají především polští podnikatelé a dopravci. Už nebudou muset Broumovsko vklíněné do polského území objíždět. Ušetří polské silnice, peníze i vzduch. Nám ale zůstanou rozbité silnice, výfukové plyny a zvýší se riziko dopravních nehod,“ píše Kateřina Rajchlová ze Starostína v prohlášení, které rozesílá lidem na Broumovsku. Vyzývá, aby lidé svým podpisem odmítli rozšíření přechodu a dali najevo zastupitelům Meziměstí, pod které Starostín spadá, jak mají rozhodovat. Na vyjádření samosprávy totiž celá věc stojí. O rozšíření provozu na přechodu musí město požádat ministerstvo vnitra. Meziměstští zastupitelé mají rozhodnout zítra. Zastupitelstvo v Otovicích na druhé straně broumovského výběžku již rozšíření svého přechodu zamítlo.
Změnu režimu na přechodech požadují podnikatelé zastoupení náchodskou hospodářskou komorou, jejich polští partneři i polský Mierozsów. Podporuje je i krajský úřad. Krajští radní Helmut Dohnálek a Petr Kuřík totiž na veřejném jednání v Meziměstí městu přislíbili, že za souhlas s rozšířením přechodu získají pro město peníze na opravu komunikace k hraničnímu přechodu a na výstavbu chodníku. Starostka Meziměstí Eva Mücková by na takový obchod přistoupila. Pomohl by prý rozvoji regionu. „Bohužel se vše odvíjí od kvality silnic. Připadá mi jako menší zlo souhlasit a mít alespoň chodník a opravenou silnici, než říci ne a nemít ani opravenou silnici, ani chodník a mít tu jen auta,“ míní Mücková. Zastánci rozšíření přechodů namítají, že po přistoupení Česka k Shengenské dohodě začnou přes Starostín a Otovice jezdit nákladní vozy tak jako tak. „Po Shengenu už bude rozhodovat pouze to, zda je příslušná cesta pro takovou dopravu vhodná, či ne,“ říká František Molík z hospodářské komory. Podle odpůrců rozšíření provozu na přechodech půjde i po přistoupení k Shengenské dohodě hranici před nákladními auty uhájit. Postačí prý dopravní značky. „Jde o to, zda uhájíme současné omezení dané vzájemnou česko-polskou dohodou a požádáme o zabezpečení zákazem vjezdu pro vozidla nad šest tun,“ říká Rajchlová.
Rozšíření provozu na přechodech se obává také Správa Chráněné krajinné oblasti Broumovsko. „Při změně režimu na přechodech ve Starostíně i Otovicích hrozí tranzit aut z Polska přes území chráněné krajinné oblasti,“ míní vedoucí Správy Hana Heinzelová. Také ona upozorňuje, že by si polští dopravci mohli zkracovat cestu přes Broumovsko. Podnikatelům z regionu by podle ní měl stačit současný systém výjimek. „Mají možnost žádat ministerstvo vnitra o výjimku ze současného režimu. K jejímu udělení se vyjadřujeme i my. Všechny výjimky kromě jediné byly zatím vyřízeny kladně,“ tvrdí Heinzelová. O přechodu ve Starostíně diskutují lidé také na Internetu. V meziměstské anketě se k zamítnutí rozšíření kloní o něco více než polovina z pětašedesáti hlasujících. Podle Molíka z hospodářské komory je odpor lidí proti provozu na hranicích v dnešní Evropě nepochopitelný. „Projevuje se opět nepřipravenost zdejších lidí na vstup do Evropské unie. Chceme jezdit všude jen na občanku bez jakýchkoliv omezení, ale nechceme, aby nás jiní obtěžovali tím, že budou jezdit kolem,“ říká Molík.

Studie dálnice je plná chyb
20.3.2006	Mladá fronta DNES-kraj Liberecký	KATEŘINA FROUZOVÁ
Liberecký kraj účelově znevýhodnil jižní variantu R35 před severní. Tvrdí to ministr životního prostředí. Materiál Libereckého krajského úřadu obsahuje chyby a účelově znevýhodňuje jižní variantu dálnice R35 Českým rájem. Prohlásil to ministr životního prostředí Libor Ambrozek. Materiál kraje přitom měl odpovědět na otázku, jestli postaví jižní nebo severní variantu dálnice. Autor dokumentu Pavel Kučírek tvrdí, že byl pod nátlakem. Jižní varianta čtyřproudé silnice vede z Turnova do Jičína kolem Mnichova Hradiště a kopíruje Český ráj z jihu. Severní trasa dálnice, kterou prosazuje krajský úřad, vede středem Českého ráje mezi Kozákovem a Troskami. Chybný dokument posuzoval, zda je pro přírodu vhodnější severní nebo jižní trasa. „Našli jsme v něm věcné chyby. Zpracovatel například připsal v neprospěch jižní trasy i třináct kilometrů silnice R10, která již stojí,“ upozornil ministr na jeden z nedostatků. „Navíc autor neposoudil vliv variant na krajinný ráz, který považuji v tomto případě za důležitý,“ konstatoval Ambrozek. Na stejné chyby již před časem kraj upozornila občanská sdružení z Českého ráje, jež podporují jižní variantu. Koncepci ministerstvo proto krajskému úřadu vrátilo k přepracování.
„Osobně se domnívám, že k jakékoliv zaujatosti schází příčina či motiv jak na straně kraje, tak zpracovatele,“ reagovala na výtky ministra vedoucí odboru územního plánování krajského úřadu Kateřina Lauermannová. „Koncepce byla spočítaná tak, aby severní varianta vyšla lépe. A myslím, že to udělali záměrně,“ uvedla Martina Pokorná z turnovského sdružení S drakem rval se Michael. „Pokud se odstraní chyby a bodové ohodnocení obou variant se přepočítá, tak jižní trasa vyjde lépe,“ dodala Pokorná. Autorem konceptu je Pavel Kučírek, analytik vlivů prostředí. „Během práce na mě byl vyvíjen tlak z různých stran a měl jsem na to málo času,“ uvedl Kučírek. „Je to politická věc a pokud by hodnocení dopadlo jakkoliv, druhá strana by jej zpochybnila,“ upozornil. Některé chyby podle něj pramenily z nedostatků v podkladových mapách. „Problematická také byla nesmyslně těžká metodika, kterou mi vnutili. A kraj také zasahoval do způsobů hodnocení jednotlivých úseků R35,“ uvedl analytik. Kupříkladu důležitost bodu „kulturně-historicko-estetická hodnota krajiny“ kraj podle něj ponížil z padesáti procent na dvacet. „Udělali to s tím, že to byl můj subjektivní názor.“ Pokud by do konceptu kraj nijak nezasáhl, dopadla by podle Kučírka severní varianta stejně lépe než jižní.
Ministerstvo chce Kučírka potrestat. „Kvůli chybám zvažujeme, zda autorovi tohoto dokumentu nesebereme licenci,“ uvedl ministr. „Zvážíme provinění autora konceptu. Pak může přijít o licenci, nebo dostane třeba výtku,“ doplnil tajemník ministra Daniel Vondrouš. O této hrozbě Kučírek ví. „Je to politické a nikoliv odborné rozhodnutí,“ zmínil Kučírek. Podle kraje je Kučírek důvěryhodnou osobou. „Autorizaci mu udělilo ministerstvo a pro kraj proto je zárukou odbornosti,“ reagovala na slova ministra Lauermannová. Ministr Ambrozek potvrdil, že nesouhlasí se severní variantou. „Pokud bude kraj prosazovat severní trasu ve variantě čtyřpruhu, nemůže počítat s podporou ministerstva životního prostředí a CHKO Český ráj,“ konstatoval ministr. Kromě CHKO podporuje jižní variantu i místní občanská sdružení. Severní trasa nemůže počítat s podporou státu.

R35 a Český ráj řešili lidé s ministrem
20.3.2006	Právo-Liberecký kraj	Barbora Silná
Libor Ambrozek jejich obavy sdílí. Budoucí trasa rychlostní komunikace R35 a podoba Českého ráje leží na srdci stovce lidí, kteří přišli do Muzea Českého ráje v Turnově za ministrem životního prostředí Liborem Ambrozkem (KDU-ČSL). Sesypali na něho své obavy, R35 nakonec povede tzv. severní variantou a protne Český ráj, kde má navíc vzniknout geopark UNESCO. „Pokud zničíme Český ráj, pak už nenávratně. Myslím si, že za to, aby dálnice nevedla po severní variantě, by měli lobbovat hlavně podnikatelé v cestovním ruchu, protože jestliže tato trasa projde, zničí navždy zdejší krajinu,“ prohlásil jeden z účastníků setkání. Místní prosazují jižní variantu, která počítá s napojením R35 u Mnichova Hradiště, takže by se vyhnula Českému ráji. Úředníci i zastupitelé Libereckého kraje i zpracovatelé studie ale za rozumnější považují spíše severní trasu, vedoucí mezi Troskami a Kozákovem. Čelí proto kritice nespokojenců. Navíc studie, která hodnotila obě varianty, obsahuje podle místních mnoho chyb. „Doporučili jsme kraji, aby tuto studii přepracoval. Zjistili jsme totiž, že varianta jih byla ve studii znevýhodněna, protože do ní byl započítán už asi 13kilometrový postavený úsek trati Turnov-Mnichovo Hradiště,“ dal lidem za pravdu Ambrozek. Místní také uklidnil v tom, že pokud projde severní varianta, není slovo krajských zastupitelů definitivní. Vtakovém případě by totiž MŽP muselo s LK zahájit jednání, jež by mělo vést k přijatelné dohodě.
O budoucí podobě komunikace R35 se hovoří už řadu let. Zkapacitnění komunikace je nezbytně nutné. Jak uvedl lídr lidovců v LK pro parlamentní volby a prezident Hospodářské komory ČR Jaromír Drábek (nestr.), nejhorší je v této situaci ztrácet čas. „Pro hospodářský rozvoj je napojení na Hradec Králové nezpochybnitelné. Zablokování východního směru není vhodné. Jsem pro to, řešit situaci co nejrychleji, ale s ohledem na ekologický dopad. To musí posoudit odborníci a říci, která varianta je nejpřijatelnější,“ podotkl Drábek. Podle předsedkyně Střediska ekologické výchovy v Turnově Simony Jašové je přitom paradoxně nejdál nejstarší a zřejmě nejnepříznivější varianta dvoupruhu, který by vedl přímo okolo Skalních měst a kopíroval současnou přetíženou silnici R35. „U této studie už byla také zpracována EIA (studie vlivu na životní prostředí),“ poznamenala Jašová. Ambrozek v této souvislosti ale místním sdělil, že MŽP už kraji doporučilo, aby nechal zpracovat novou studii vlivu na životní prostředí. Za Liberecký kraj se však setkání nikdo nezúčastnil. Všichni náměstci anebo radní, kterým do resortů problematika R35 spadá, byli v pátek na dovolené. „Kraj zatím o podobě komunikace nerozhodl a varianty se zvažují,“ zmínila mluvčí LK Linda Futerová. Mnoho bývalých i současných zastupitelů LK, kteří o materiálech o R35 jednali, přiznává, že velkou roli hrají i dotace na stavbu budoucí komunikace.
Pokud by totiž byla ve hře jižní varianta, dělily by se o dotace Liberecký i Středočeský kraj. Oba by však nejraději silnici postavily samy. Potvrdil to při loňské návštěvě LK středočeský hejtman Petr Bendl (ODS). „Myslím si, že ať se Liberecký kraj rozhodne pro jižní nebo severní variantu, stejně budou rozšířeny i některé úseky na trase Mnichovo Hradiště-Jičín, protože intenzita provozu na této trase neustále stoupá,“ podotkl Bendl.

Test šesti pruhů
20.03.2006	Logistika	kn
Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) přistoupilo k testování šestipruhového provozu na dálnici D1. Analýza má odhalit výhody a úskalí plánovaného rozšíření nejfrekventovanější komunikace v ČR. Dosavadní výsledky zatím poukazují na vysokou rychlost osobních automobilů v levém pruhu a nerespektování pravidla řazení do pruhu pomalejšího. ŘSD se spolu se společností CityPlan rozhodlo sledovat homogenní úsek mezi výjezdy 6 a 11, kde už dnes jsou tři pruhy v každém směru. "V třípruhovém provozu dochází k výraznému zhoršení chování a disciplinovanosti řidičů," komentuje výsledky Petr Laušman, generální ředitel ŘSD. "Řidiči nedodržují zásadní pravidla provozu na dálnicích," vysvětluje problémy spojené s širší komunikací Petr Hofhansl ze společnosti CityPlan, a dodává: "Jde zejména o překračování povolené rychlosti, nedodržování minimálního bezpečného odstupu a nerespektování opětovného řazení do pravého pruhu po skončení předjíždění." Jedná se zejména o osobní automobily a o dodávky. Naopak nákladní auta, autobusy a nákladní vozidla s přívěsem se chovají srovnatelně na standardním i rozšířeném úseku. Celkem 48 % osobních vozidel překračuje maximální povolenou rychlost, přičemž 27 % o více než 10 km/h. I přes dosavadní závěry však zůstává rozšíření D1 hlavním uvažovaným pilířem dalšího zkapacitnění této klíčové komunikace, která je v současnosti jedinou dálniční spojnicí mezi metropolí a Moravou, východem a západem republiky. Souběžně s tímto plánem samozřejmě probíhá příprava rychlostní silnice R35 mezi Hradcem Králové a Mohelnicí (resp. Olomoucí) tak, aby výhledově byla doprava mezi Prahou a severní Moravou vedena po R35 a D11.

Ambrozek: Studie o R35 byla podjatá
21.3.2006	Deník Pojizeří	 LIBOR JAKUBEC 
Ministr životního prostředí Libor Ambrozek nicméně připouští, že každé vedení významné dopravní cesty je výsledkem nátlaku. Dosud neproběhlo seriozní posouzení vlivu variant navrhované rychlostní silnice R35 na životní prostředí, řekl ministr životního prostředí Libor Ambrozek. Debata o vedení čtyřproudé dálnice přes Český ráj byla jedním z nejbolavějších témat, o kterých ministr debatoval při turné po Libereckém kraji. "Liberecký kraj by měl přehodnotit, zda potřebuje dálnici právě v této oblasti, jejíž hlavní devizou je turistický ruch," uvedl ministr.
Nátlak zájmových skupin prý k plánování patří
Podle něj nastal s dálnicí mezi Kozákovem a Troskami problém v roce 2001, kdy se Liberecký kraj pokusil do konceptu územního plánu kraje prosadit čtyřproudovou dálnici namísto dvouproudé komunikace. "Ukázalo se, že čtyři pruhy bude v tomto prostoru velmi obtížné provést. Proto ministerstvo požádalo v roce 2003 o navržení více variant a jejich vzájemné porovnání," řekl Ambrozek. Ministerští úředníci shledali v srovnávací studii, kterou jim loni na jaře Liberecký kraj doručil, pochybení v datech i v metodice. "Ministerstvo dalo v podstatě zapravdu našim námitkám proti studii," sdělila Markéta Kovaříková z koalice obcí a občanských sdružení S. O. S Český ráj. Ministr Ambrozek v pátek řekl otevřeně: "Studie byla zpracovaná účelově a jednoznačně zvýhodňovala severní variantu." Ačkoli liberecký krajský úřad popřel ústy šéfky územního plánování Kateřiny Lauermannové podjatost studie, její autor analytik Pavel Kučírek se přiznal. "Měl jsem na zpracování studie málo času, navíc na mě byl vyvíjen nátlak z různých stran," řekl. Podle něj je výsledek studie politickou záležitostí. Kdyby prý dospěl k jakémukoli závěru, vždy ho nějaká ze stran napadne. Tlak na vedení dopravních cest však podle ministra k celému problému patří. "Celá dnešní silniční i železniční síť je výsledkem lobbingu nejrůznějších nátlakových skupin," řekl Ambrozek v Turnově.

Pardubičtí zastupitelé rozhodli o R35
21.03.2006	www.ihned.cz	ři
Kraj se dohodl s ministerstvem dopravy na jižní variantě rychlostní spojnici východních Čechy s Moravou. Dosud však platí stanovisko krajského zastupitelstva, které dvakrát v minulosti souhlasilo se severní trasou. Města na severu se výměnou za jižní trasu dočkají přivaděčů, které budou stavěny současně s R35, řekl ČTK krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Text uvedeného memoranda bude předložen vládě 12. dubna a poté se k němu vyjádří zastupitelé. "V tuto chvíli jsme v patové situaci, protože proti severu je jasné negativní stanovisko ministerstev životního prostředí a dopravy. Neradi bychom se dočkali stavu, kdy kvůli rozporům kraje a státu nebude rychlostní silnice v kraji žádná," zdůraznil radní. Podle radního jde zejména o vybudování přivaděčů k městům Ústí nad Orlicí a Česká Třebová a také obchvatů těchto měst. Dále budou modernizovány silnice v oblasti Zámrsk - Choceň - České Libchavy - Žamberk a následně převedeny do kategorie silnice první třídy. Rekonstrukce čeká silnici I/43 do Lanškrouna a další související stavby. "Pro nás by byla vhodným řešením severní varianta R35. Pokud je však neschůdná, tak je řešením jižní varianta s přivaděči. Prvotním zájmem je, aby se stavělo rychle," uvedl lanškrounský starosta Martin Košťál. Podle něj nejde pouze o zmíněnou rekonstrukci silnice I/43, ale též západní spojky směrem na Ústí nad Orlicí. Letos má být již zahájena výstavba prvního úseku R35 Sedlice - Opatovice nad Labem na Pardubicku, která bude stát kolem tří miliard korun, včetně obří třípatrové křižovatky a rozšíření o dva jízdní pruhy směrem na Hrobice. V úseku z Opatovic do Zámrsku je stále nutno hledat kompromis u ptačí oblasti Komárov, kde se stavba silnice nelíbí také ekologům.

Pardubický kraj dohodl jižní variantu R35 s přivaděči na sever
21. 03. 2006	www.oik.cz	ČTK
Pardubický kraj se dnes dohodl s ministerstvem dopravy na jižní variantě rychlostní komunikace R35, která v budoucnu spojí východní Čechy s Moravou. Dosud však platí stanovisko krajského zastupitelstva, které dvakrát v minulosti souhlasilo se severní trasou. Města na severu se výměnou za jižní trasu dočkají přivaděčů, které budou stavěny současně s R35, řekl ČTK krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Text uvedeného memoranda bude předložen vládě 12. dubna a poté se k němu vyjádří zastupitelé. "V tuto chvíli jsme v patové situaci, protože proti severu je jasné negativní stanovisko ministerstev životního prostředí a dopravy. Neradi bychom se dočkali stavu, kdy kvůli rozporům kraje a státu nebude rychlostní silnice v kraji žádná, " zdůraznil radní. Podle radního jde zejména o vybudování přivaděčů k městům Ústí nad Orlicí a Česká Třebová a také obchvatů těchto měst. 
Dále budou modernizovány silnice v oblasti Zámrsk - Choceň - České Libchavy - Žamberk a následně převedeny do kategorie silnice první třídy. Rekonstrukce čeká silnici I/43 do Lanškrouna a další související stavby. "Pro nás by byla vhodným řešením severní varianta R35. Pokud je však neschůdná, tak je řešením jižní varianta s přivaděči. Prvotním zájmem je, aby se stavělo rychle," uvedl lanškrounský starosta Martin Košťál. Podle něj nejde pouze o zmíněnou rekonstrukci silnice I/43, ale též západní spojky směrem na Ústí nad Orlicí. Letos má být již zahájena výstavba prvního úseku R35 Sedlice - Opatovice nad Labem na Pardubicku, která bude stát kolem tří miliard korun, včetně obří třípatrové křižovatky a rozšíření o dva jízdní pruhy směrem na Hrobice. V úseku z Opatovic do Zámrsku je stále nutno hledat kompromis u ptačí oblasti Komárov, kde se stavba silnice nelíbí také ekologům. 

Na ministerstvu znovu o R35, ve hře jsou stále obě varianty
21.03.2006	www.cerstvezpravy.cz		syn
Již potřetí se náměstek hejtmana Ivo Tomana sešel s představiteli Ministerstva dopravy ČR, konkrétně s náměstkem ministra Jiřím Kubínkem. Projednali a odsouhlasili definitivní verzi „Memoranda o vzájemné spolupráci při přípravě a realizaci rychlostní komunikace R35 v celé délce trasy po území Pardubického kraje a souvisejících investic na silniční síti“. Stalo se tak symbolicky první jarní den, tedy v úterý 21. března 2006. „Doufejme, že s probouzející se přírodou se zrodilo i dobré kompromisní řešení, které Pardubickému kraji zajistí kvalitní silniční síť a umožní zároveň vytvoření druhého páteřního tahu Českou republikou ve směru západ – východ. Neradi bychom se dočkali stavu, kdy kvůli rozporům kraje a státu nebude rychlostní silnice v kraji žádná,“ řekl Ivo Toman. V memorandu je jasně deklarován společný zájem obou stran na spolupráci, jejímž cílem je významné urychlení přípravy i realizace rychlostní komunikace R35 v celé délce trasy po území Pardubického kraje. 
„Krajská samospráva usiluje o kvalitní dopravní napojení na síť dálnic a rychlostních komunikací. Považuje to za nutnou podmínku k realizaci svých rozvojových záměrů i za podmínku dostupnosti svého území na evropskou dálniční síť. Dosud platí stanovisko krajského zastupitelstva, které souhlasilo s tzv. severní trasou R35. Memorandum však uvažuje o variantě jižní, ovšem za podmínky, že stát vybuduje kvalitní napojení severovýchodu regionu na silniční síť,“ dodal Toman. Již dříve bylo uvedeno, že se jedná zejména o vybudování přivaděčů k městům Ústí nad Orlicí a Česká Třebová a také obchvatů těchto měst, dále o modernizaci silnic v oblasti Zámrsk - Choceň - České Libchavy - Žamberk a jejich následné převedení do kategorie silnice I. třídy, o rekonstrukci silnice I/43 do Lanškrouna a další související stavby. Ministerstvo dopravy také podle memoranda zajistí zpracování dokumentu, který vyřeší postup realizace R35 a dalších staveb i alokaci finančních prostředků. Tento materiál bude základním podkladem pro jednání Řídícího a koordinačního výboru, který se bude scházet pravidelně. Ještě předtím ho však musí schválit Vláda České republiky na svém jednání 12. dubna 2006. Pak jej podepíší ministr dopravy a zástupce Pardubického kraje a bude předloženo Zastupitelstvu Pardubického kraje, které se sejde také v dubnu. Server cerstvezpravy.cz informovala Kateřina Nohavová, mluvčí Pardubického kraje.

Dobré věci nepřicházejí samy
21.3.2006	Mladá fronta DNES-kraj Hradecký	Vladimír Bílek
K věci: Málokterý starosta v kraji se může pochlubit tak jednoznačným úspěchem. Starosta Chlumce Miroslav Uchytil bojoval s úřady a poslanci kvůli přetížené mezinárodní silnici od té doby, co je ve funkci. Někdy se zdálo, že vede boj s větrnými mlýny. Hrozil blokádami, jako by se zhlédl v akcích hnutí Greenpeace. Tvrdil také, že poslance zavře na radnici tak dlouho, až mu závazně slíbí pomoc při urychlení výstavby dálničního obchvatu. A praxe ukázala, že jeho metody měly smysl. Nejdřív se začala dálnice stavět u Chlumce, nyní prosadil i zákaz vjezdu kamionů do města. Ukazuje se, že chce-li starosta prosadit správnou věc, musí být občas provokatér i bavič. Vladimír Bílek je vedoucí redaktor.

Obchvat Červenky: je to válka úředníků
21.03.2006	Olomoucký den	MAGDA VRÁNOVÁ a PAVEL KONEČNÝ
Kraj prý nechyboval a dál prosazuje původní trasu. Olomoucký kraj dnes na svou úřední desku znovu vyvěsí územní rozhodnutí o stavbě obchvatu Červenky na Litovelsku. Vedení kraje by tak rádo definitivně potvrdilo variantu takzvané západní trasy nové silnice, proti které se přitom mnozí lidé v Července bouří a okolo které se stále vede hned několik sporů. Krajský úřad už v minulých dnech čelil žalobě ze strany vedení Červenky. Tamní úředníci napadli ty krajské, že rozhodli v rozporu s územním plánem. Soud ale spor odmítl s tím, že rozhodnutí tak jako tak není pravomocné, protože rozhodnutí neviselo na úřední desce zákonem předepsanou dobu, tedy patnáct dní. Krajský úřad s tím ovšem nesouhlasí. "Podle našich informací bylo územní rozhodnutí vyvěšeno šestnáct dnů a teprve další den sňato,"prohlásil včera jeho mluvčí Tomáš Kocych. Kraj si chce proto podat stížnost, což v podstatě znamená návrh na zrušení soudního rozhodnutí. "Aby nedošlo k dalším pochybnostem, provedeme znovu náhradní vyvěšení na zákonnou dobu," potvrdil Kocych. Také vydané územní rozhodnutí je podle mluvčího naprosto v pořádku. "Je plně v souladu s Územním plánem obce Červenka," dodal mluvčí. Olomoucký kraj před třemi lety neschválil změnu územního plánu velkého celku aglomerace, proto zůstává v platnosti řešení přeložky silnice v její západní poloze. Samospráva Červenky podle místostarostky Soni Cinegerové (nez.) zatím druhou žalobu na krajský úřad podávat nebude. "Pokud územní rozhodnutí nenabylo právní moci, nemáme vlastně co napadnout. Vyčkáme proto, jak dopadne odvolání kraje," řekla Cinegerová. 
Plánovaný obchvat v Července na Litovelsku ovšem není jen jádrem sporu krajských a obecních úředníků. Záměr na jeho výstavbu vyprovokoval také hned dvě protichůdné petice: část občanů trasu navrženou krajem od začátku odmítala a jiných pět stovek obyvatel Červenky se naopak vyslovilo pro okamžité vybudování zmíněné trasy. Požaduje to například i Petr Hönig, který v obci před třemi lety postavil dům. "Parcelu jsme koupili jen proto, že starosta sliboval nový obchvat. Dodnes nám ale pod okny jezdí auta jako na dálnici a nemůžeme ani přejít na druhou stranu ulice," postěžoval si Hönig. Jak ovšem potvrdil krajský radní za ODS Petr Polášek, zatím je stejně nejasné, kdy by mohla stavba obchvatu opravdu začít. "Každopádně není v seznamu akcí financovaných půjčkou z Evropské investiční banky ani ve výčtu investic na nejbližší dva roky. Bude o ní rozhodovat až zastupitelstvo kraje v dubnu,"uzavřel Polášek. Obchvat by měl odhadem stát až 230 milionů korun.

KRÁTCE (výtah)
21.03.2006	Děčínský deník		mc
Děti hledají Ropáka roku. Děčín - Sdružení Děti Země letos vyhlásilo anketu Ropák roku a Zelená perla. Kandidáty na ocenění pro antiekologický čin může poslat každý. V loňském roce v Ústeckém kraji lidé navrhli Jaroslava Foldynu a Milana Šimonovského za prosazování výstavby jezů na Labi. Ani jeden z nich celostátní anketu nevyhrál.

Chlumec se znovu narodil. Město se zbavilo kamionů
22.03.2006	Hradecké noviny	Radek Šprinc
Zákazové značky, které zabraňují vjezdu těžkých vozidel do centra, budou na místě do konce letošního roku. Vítězství. Tohle slovo včera skloňovali téměř všichni obyvatelé města na západní hranici okresu. Po mnoha desetiletích se mohli nadechnout čerstvého vzduchu. Chlumec se zbavil těžkých kamionů. 
V centru je konečně klid 
"Mám hroznou radost, že tu ubylo aut. Naše děti už nebudou muset žít v takovém hluku, smogu a špíně," řekla Milena Kličková. Po Klicperově náměstí hrdě vezla kočárek, druhé dítě držela za ruku. "Už se o ně tolik nemusím bát," ulevila si. Přes hlavní silnici z Hradce do Prahy, která protíná náměstí a v minulosti byla věčně ucpaná šňůrami aut, včera před polednem nerušeně přecházel pár důchodců. Klid, který v Chlumci dlouho nepamatují, způsobily dopravní značky, které zakazují vjezd do centra kamionům nad devět tun. Zákazové značky, jejichž důvodem je havarijní stav mostu přes říčku Bystřici, tu budou do konce roku, kdy se městu definitivně uleví. Většina aut by už v té době měla využívat novou dálnici D11 z Poděbrad do Hradce Králové. Výjimku dostaly pouze autobusy a vozy, které zásobují místní podnikatele. 
Značky nejsou pro srandu 
Řidiči náklaďáků musí nyní z trasy sjet na obchvat, který zčásti využívá dálnici D11. "Šoféři si sice najedou o osm kilometrů víc, ale zdraví lidí je vyšší kalibr. Jen doufám, že nadměrná dávka kyslíku nevyvolá u chlumeckých ropáků šok," zažertoval starosta města Miroslav Uchytil. Zatímco v centru Chlumce byl relativní klid, situace na kruhových objezdech, které kamiony navádějí na obchvat, byla včera dopoledne velmi hektická. Řidiči, kteří si nevšimli nových velkých tabulí před objezdy, museli na poslední chvíli navádět těžká monstra jinou cestou. Někteří kamiony málem položili na bok, řada šoférů proto raději značky úplně ignorovala. Za městem ale už na hříšníky čekaly policejní hlídky. "Varuji řidiče, kteří by chtěli opatření přehlížet. Značky tam nejsou pro srandu králíkům, sankce mohou být velmi citelné. Domluvili jsme se s policií, že dodržování značení bude kontrolovat," dodal Miroslav Uchytil.

Jako kdyby Židenicemi vedla dálnice...
22.03.2006	Mladá fronta Dnes-Brno	MICHAL KAŠPÁREK
V Dělnickém domě bylo včera v podvečer horko. Na dvě stě Židenických se přišlo zeptat odborníků, co vše se v jejich čtvrti změní po přesunu nádraží. Nejvíc znepokojených dotazů směřovalo na novou podobu železničního náspu. Ten se podle Ladislava Dorazila ze společnosti Moravia Consult Olomouc změní. Už nebude u země rozšířený a opěrné stěny povedou od kolejí kolmo k zemi. Publikum jásalo, že na mnoha místech vyrostou protihlukové bariéry. Pak se ozvali majitelé domů u trati, kteří měli strach, že přes stěny nic neuvidí. Nejvíce jimi otřásl někdejší architekt Milan Pospíchal: "Na ulici Klíny bude samotný násep vysoký skoro sedm metrů a bariéra tři metry, to znamená, že trať bude dosahovat výšky hřebenů střech," pohrozil. "To je jako kdyby přes Židenice vedla dálnice," popsal jeden z přítomných své manželce. Specialisté se vykroutili i z otázky, proč někde trať nepovede na pilířích, díky nimž by čtvrť byla průchodnější a vzdušnější. Další stavební úpravy prezentované experty si už vysloužily kladné reakce. 
Miroslav Polák ze společnosti SUDOP ukázal vizualizace nového uzlu hromadné dopravy u černovického nádraží. Změn se dočká i židenické nádraží, nástupiště budou mezi Bubeníčkovou a Lazaretní ulicí a cestující pak budou moci využívat také nový podchod. Mosty ve čtvrti budou podle Dorazila při přestavbě železničního uzlu vybaveny antivibračními rohožemi a vlaky prý nebudou okolními domy tolik třást. "Usilujeme o to, aby v Židenicích pod železnicí přibyl alespoň jeden průchod pro pěší, přinejmenším v ulici Petrůvky," doplnil starosta Židenic Josef Veselý (KDU-ČSL). Brzy podle něho bude možné prohlédnout si projekty tratí na radnici, na veřejnosti přístupném počítači. Dostalo se i na úsměvné dotazy. "Mám dva třicetileté syny a potřebuju vědět, jestli se můžou ženit, nebo jestli mají kvůli té železnici čekat až do šedesáti," ptala se rozhořčeně paní, kterou zajímalo, jestli nebude její dům kvůli rozšíření trati stržen. 

Jih Prahy rozděluje spor o most
22.3.2006	Lidové noviny	VERONIKA SLÁDKOVÁ
Praha by mohla mít nový most. Je to jedna z variant napojení Modřan a Komořan na budovaný pražský dálniční okruh. Prosazují ho místní obyvatelé, kteří jsou proti tomu, aby byli k okruhu města napojeni čtyřproudou silnicí, která by vedla touto lokalitou podél Vltavy. „Vnímáme nutnost předložit reálnou a zároveň také citlivou variantu dopravního připojení městské části se silničním okruhem Prahy. Nechceme mít nálepku těch, kteří dělají obstrukce, a proto nabízíme a podporujeme přijatelnou variantu mostu přes Vltavu za bývalým cukrovarem. Tu jsme si nevymysleli, je to pouze návrat k již dříve navrhovanému dopravnímu řešení,“ uvedla Daniela Rázková, členka Sdružení občanů Prahy 12 a zastupitelka této městské části za KDU-ČSL. Tuto variantu navrhl architekt Václav Valtr. Most by přes Vltavu u soutoku s Berounkou svedl dopravu z Komořan k již existující křižovatce na strakonické komunikaci. Vybudování nového mostu podpořil i ministr životního prostředí Libor Ambrozek. 
„Varianta vést silnici podél řeky je velmi problematická. Na pražské poměry je to neobyčejně zachovalé území,“ prohlásil ministr. Stavba by výrazně zhoršila hlukovou zátěž a kvalitu ovzduší v doposud čistém, rekreačním území. Navíc není jisté, zda plán na stavbu silnice není v rozporu s plánovanou výstavbou nové rezidenční bytové čtvrti v oblasti bývalého cukrovaru. Výhrady k plánované velkokapacitní komunikaci mají také České dráhy, Hydrometeorologický ústav a Jezdecký klub na Šabatce, přes jejichž pozemky či v jejich blízkosti by přípojka měla vést. Koncem února tohoto roku měl být na magistrátu projednán návrh na změnu územního plánu Prahy, který se stavbu čtyřproudé silnice počítal. Dosud se tak nestalo, a to zejména kvůli protestům občanů dotčených částí. Radnice Prahy 12 by měla počátkem dubna projednat obě alternativy napojení na okruh.

Jak se vyvíjela doprava v ČR po roce 1989?
22.3.2006	Haló noviny	Jan ZEMAN
Hodnocení stavu životního prostředí v ČR se někdy i dosti rozchází. Např. publikace Životní prostředí v ČR v letech 1989-2004, Praha, CENIA 2005, zaznamenává zásadní zlepšení životního prostředí v ČR. Naopak druhá hodnotící zpráva OECD o ochraně životního prostředí z téhož roku nehodnotí vývoj v ČR příznivě, na rozdíl od té první z roku 1998, která konstatovala zásadní zlepšení. Tentokrát konstatovala praktickou stagnaci ochrany životního prostředí v ČR, byť došlo k celé řadě dílčích zlepšení. Zásadně se snížily i peníze na ochranu životního prostředí. K základním rysům patří asi dvojnásobná náročnost tvorby hrubého domácího produktu (HDP) na spotřebu paliv, energie, surovin, materiálů a na tvorbu emisí, znečišťujících životní prostředí. Můžeme samozřejmě říci, že vypovídací schopnost ukazatele HDP a jeho derivátů je mizivá. Ale i na obyvatele ony ukazatele máme proti vyspělým státům horší, byť ne dvojnásobně, ale jen asi o čtvrtinu. Máme tudíž i nadále co napravovat. Snahy změkčit ekologickou legislativu jsou zpravidla cestou do pekel. V jedné věci se ale zpráva OECD mýlí: objem nákladní dopravy v ČR nevzrostl o 170 %, tj. téměř trojnásobně, ale mírně klesl, viz tabulka č. 1. 

Tab. č. 1: Výkony jednotlivých druhů nákladní dopravy v ČR v l. 1989-2004 v mil. čtkm
Rok	Železniční	Silniční 2)	Vodní	Letecká	Potrubní	Celkem	
1989	46 890	15 805	1 507	66x	8 901x	67 213	
1990	41 150	14 951	1 405	58x	7 607x	60 081	
1991	32 679	6 305	1 507	69x	6 178x	42 596	
1992	30 623	6 853	1 337	77x	2 122	40 986	
1993	25 579	6 414	1 261	68x	1 978	35 277	
1994	24 401	23 566	1 186	26	2 175	38 357	
1995	22 623	31 268	1 348	33	2 276	57 549	
1996	22 339	30 052	1353	26	2 271	56 040	
1997	21 010	40 640	783	27	2 106	64 566	
1998	18 709	33 912	928	56	2 078	55 682	
1999	16 713	36 964	915	30	1 795	56 416	
2000	17 496	39 036	773	38	1 612	58 955	
2001	16 882	40 260	705	29	1 661	59 532	
2002	15 810	45 059	587	32	1 717	63 208	
2003	15 862	46 564	509	42	1 820	64 800	
2004	15 092	46 010	406	46	1 902	63 456	
Index	0,32	2,91	0,27	1,045	0,64	0,944	
2) v l. 1991-3 jen výkony ČSAD, od roku 1997 jsou údaje za silniční dopravu celkem podle metodiky Eurostatu
X = údaje jsou jen za celé Československo. V součtu počítány jako 1/3 u potrubní (asi polovina ropy končila v Bratislavě) a jako 2/3 u letecké dopravy ČSFR.
Zdroj: Statistické ročenky ČSÚ, Ročenky dopravy MD ČR.

Tabulka ukazuje, že objem nákladní přepravy ani v r. 2004 nedosáhl úrovně roku 1989. To by samo o sobě bylo pozitivní. Velmi negativní je ale struktura vývoje nákladní dopravy v ČR. Ekologicky nejšetrnější železniční nákladní doprava klesla na pouhých 32 %, objem ekologicky druhé nejšetrnější vodní dopravy klesl na 27 %. Přeprava ropy ropovody klesla snad na 64 %. O 191 %, tj. téměř 3x, nám vzrostl objem ekologicky zdaleka nejzávadnější nákladní silniční dopravy. S růstem nákladní silniční dopravy se nepříznivě vyvíjelo i znečištění ovzduší emisemi a nadměrným hlukem, byť technologický pokrok, resp. postupná obměna vozidlového parku, působila proti. Problémem je, že zatímco vozidla na benzinový pohon jsou stále více vybavena trojcestnými katalyzátory, které významně snižují emise, vozidla s naftovými motory i nadále spaliny vypouštějí tak, jak je produkují, s výjimkou menšího počtu nákladních aut na alternativní pohony (bionaftu, zkapalněný plyn, stlačený plyn). Protože současně klesalo vytížení nákladních aut, vývoj znečištění ovzduší ze silniční nákladní dopravy téměř kopíroval vývoj jejího objemu, viz tabulka č. 2.

Tab. č. 2: Výkon nákladní silniční dopravy v mld. čtkm a vývoj emisí základních škodlivin
z nákladní silniční dopravy v t v ČR v l. 1990-2004
Rok	Výkon	CO2	CO	NOx	VOC	SO2	PM	
1990	16,82	1 721 000	26 500	20 000	6 000	548	1 375	
1992	20,25	1 681 000	30 000	19 400	6 800	535	1 270	
1993	25,26	1 535 000	29 300	17 600	6 700	488	1 125	
1994	29,81	2 057 000	44 300	23 400	10 200	654	1 420	
1995	32,5	2 619 000	52 700	29 700	12 100	820	1 847	
1996	34,55	3 347 000	63 300	37 900	14 400	1 049	2 430	
1997	40,04	3 873 000	75 000	44 500	17 100	1 162	2 672	
1998	33,91	3 396 000	62 700	39 100	14 300	1 006	2 366	
1999	36,96	3 673 000	73 700	42 300	16 800	1 062	2 405	
2000	39,04	3 875 000	77 200	44 500	17 600	1 103	2 507	
2001	40,26	4 356 000	83 400	46 200	18 900	1 258	2 907	
2002	45,06	4 616 000	80 800	44 900	17 800	1 333	3 023	
2003	46,56	5 141 000	76 800	47 800	17 600	963	3 464	
2004	46,01	5 221 000	75 000	47 300	18 400	1 005	3 514	
Index	2,7354	3,0337	2,83	2,365	3,0667	1,834	2,5556	
Zdroj: Centrum dopravního výzkumu Brno, CO2 = oxid uhličitý, CO = oxid uhelnatý, NOx = oxidy dusíku, VOC = těkavé organické látky, SO2 = oxid siřičitý a PM = tuhé znečišťující látky.

Motorová doprava se podílí asi z poloviny na prekursorech přízemního ozónu. Přízemní ozón nemá emise, ale vzniká reakcí zplodin automobilových motorů za spolupůsobení slunečního záření. Způsobuje mimo jiné předčasná úmrtí. Publikace Životní prostředí v ČR 1989-2004 shledává, že nadlimitní koncentrace postihují téměř celou ČR a slabou útěchou je, že podobná situace je na velké části Evropy. Nákladní silniční doprava má ale mnohem vyšší měrné emise než její hlavní konkurent - elektrická železnice. Z dat CDV Brno (výkony jednotlivých druhů dopravy, emise motorových druhů dopravy), z dat ČD (výkony elektrické nákladní dopravy a její měrná spotřeba elektřiny) a z dat a.s. ČEZ (měrná emisní náročnost výroby elektřiny v ČR + zohlednění výkonů »neemisních« elektráren) dostáváme měrnou emisní náročnost čtyř základních druhů nákladní dopravy v ČR v r. 2003, viz tabulka č. 3. 

Tab. č. 3: Výkony v mil. čtkm, emise v t a počet čtkm/1 t emise v ČR v r. 2003
Druh emise 	Silniční	Motor. Žel.	Vodní 	Elektr. Žel.	
Objem přepravy	46 564	1 403,37	515,7	14 190	
CO2 absolutní t	4 854 000	292 883,14	60 000	507 874,55	
Výkon CO2 	 9 592,9131	4 791,6	8 595	27 940	
CO absolutní	 73 800	2219,471	 500	52,773781	
Výkon CO čtkm/t	 630 948,51	632 299,3	1 035 400	268 883 520	
NOx absolutní	 46 200	3 220,409	 700	880,48506	
Výkon NOx 	1 007 878,8	435 773,8	 736 714,29	16 116 117	
VOC absol.	 16 900	 435,1904	 100	 59,874926	
Výkon VOC 	2 755 266,3	3 224 726,5	5 157 000	236 994 030	
SO2 absolutní	 901	65,27856	 13	831,97489	
Výkon SO2 	51 680 355	21 498 176	39 669 231	17 955 803	
Tuhé absolutní	 3 205	251,54005	 51	38,956492	
Výkon tuhé 	14 528 549	5 579 777	10 111 765	364 252 510	
PAH absolutní	0,72	0,084	0,018	0,0004035	
Výkon tkm/t PAH 2002	62 581 944 000	23 196 239 000	32 722 222 000	34 353 200 000 000	
Zdroj: Vlastní výpočet na základě dat Ročenek dopravy, ČD a a.s. ČEZ..

Čím více čistých tunokilometrů ten či onen druh dopravy na vyprodukování jedné tuny příslušné škodliviny přepraví, tím je emisně šetrnější. Tabulka č. 3 ukazuje, že ze 7 sledovaných škodlivin má u 6 měrné emise zdaleka nejnižší elektrická trakce nákladní železnice. Údajně emisně nejšetrnější nákladní vodní doprava nezvítězila ani u jedné škodliviny. V průměru má měrnou emisní náročnost na úrovni nákladní silniční dopravy. Solidní údaje o nadměrném hluku, produkovaném dopravou, v ČR i nadále chybí. Hrubá nekázeň za volantem se netýká jen části řidičů osobních aut, ale i části řidičů nákladních aut. Samozřejmě, nehody, kdy nákladní auto projede rodinný domek, pobuřují veřejnost.
Závěr
Z výše uvedených tabulek je zřejmé, že vývoj nákladní dopravy byl v České republice v l. 1989-2004 velmi nepříznivý. Významně paralyzoval významná zlepšení životního prostředí v ČR v jiných oblastech, o devastaci silniční sítě těžkou silniční dopravou nemluvě. Občané jsou jím vážně poškozováni, především na svém zdraví. To ale nebrání velké části politiků silniční dopravu mnoha způsoby zvýhodňovat na úkor ekologicky a urbanisticky šetrné a bezpečné železniční dopravy a tím i na úkor zdraví občanů.

Jižní varianta, přivaděče na sever
22.3.2006	Hradecké noviny	ČTK
Pardubický kraj se včera dohodl s ministerstvem dopravy na jižní variantě rychlostní komunikace R35, která v budoucnu spojí východní Čechy s Moravou. Dosud však platí stanovisko krajského zastupitelstva, které dvakrát v minulosti souhlasilo se severní trasou. Města na severu se výměnou za jižní trasu dočkají přivaděčů, které budou stavěny současně s R35, řekl krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Text uvedeného memoranda bude předložen vládě 12. dubna a poté se k němu vyjádří zastupitelé. "V tuto chvíli jsme v patové situaci, protože proti severu je jasné negativní stanovisko ministerstev životního prostředí a dopravy. Neradi bychom se dočkali stavu, kdy kvůli rozporům kraje a státu nebude rychlostní silnice v kraji žádná," zdůraznil radní. Podle radního jde zejména o vybudování přivaděčů k městům Ústí nad Orlicí a Česká Třebová a také obchvatů těchto měst. Dále budou modernizovány silnice v oblasti Zámrsk - Choceň - České Libchavy - Žamberk a následně převedeny do kategorie silnice první třídy. Rekonstrukce čeká silnici I/43 do Lanškrouna a další související stavby. "Pro nás by byla vhodným řešením severní varianta R35. Pokud je však neschůdná, tak je řešením jižní varianta s přivaděči. Prvotním zájmem je, aby se stavělo rychle," uvedl lanškrounský starosta Martin Košťál. Podle něj nejde pouze o zmíněnou rekonstrukci silnice I/43, ale též západní spojky směrem na Ústí nad Orlicí. Letos již má být zahájena výstavba prvního úseku R35 Sedlice - Opatovice nad Labem za tři miliardy korun včetně obří třípatrové křižovatky a rozšíření o dva jízdní pruhy směrem na Hrobice.

Jižní varianta, přivaděče na sever
22.3.2006	Pardubické noviny	ČTK
Pardubický kraj se včera dohodl s ministerstvem dopravy na jižní variantě rychlostní komunikace R35, která v budoucnu spojí východní Čechy s Moravou. Dosud však platí stanovisko krajského zastupitelstva, které dvakrát v minulosti souhlasilo se severní trasou. Města na severu se výměnou za jižní trasu dočkají přivaděčů, které budou stavěny současně s R35, řekl krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Text uvedeného memoranda bude předložen vládě 12. dubna a poté se k němu vyjádří zastupitelé. "V tuto chvíli jsme v patové situaci, protože proti severu je jasné negativní stanovisko ministerstev životního prostředí a dopravy. Neradi bychom se dočkali stavu, kdy kvůli rozporům kraje a státu nebude rychlostní silnice v kraji žádná," zdůraznil radní. Podle radního jde zejména o vybudování přivaděčů k městům Ústí nad Orlicí a Česká Třebová a také obchvatů těchto měst. Dále budou modernizovány silnice v oblasti Zámrsk - Choceň - České Libchavy - Žamberk a následně převedeny do kategorie silnice první třídy. Rekonstrukce čeká silnici I/43 do Lanškrouna a další související stavby. "Pro nás by byla vhodným řešením severní varianta R35. Pokud je však neschůdná, tak je řešením jižní varianta s přivaděči. Prvotním zájmem je, aby se stavělo rychle," uvedl lanškrounský starosta Martin Košťál. Podle něj nejde pouze o zmíněnou rekonstrukci silnice I/43, ale též západní spojky směrem na Ústí nad Orlicí. Letos již má být zahájena výstavba prvního úseku R35 Sedlice - Opatovice nad Labem za tři miliardy korun včetně obří třípatrové křižovatky a rozšíření o dva jízdní pruhy směrem na Hrobice.

Jižní varianta, přivaděče na sever
22.3.2006	Orlické noviny		ČTK
Pardubický kraj se včera dohodl s ministerstvem dopravy na jižní variantě rychlostní komunikace R35, která v budoucnu spojí východní Čechy s Moravou. Dosud však platí stanovisko krajského zastupitelstva, které dvakrát v minulosti souhlasilo se severní trasou. Města na severu se výměnou za jižní trasu dočkají přivaděčů, které budou stavěny současně s R35, řekl krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Text uvedeného memoranda bude předložen vládě 12. dubna a poté se k němu vyjádří zastupitelé. "V tuto chvíli jsme v patové situaci, protože proti severu je jasné negativní stanovisko ministerstev životního prostředí a dopravy. Neradi bychom se dočkali stavu, kdy kvůli rozporům kraje a státu nebude rychlostní silnice v kraji žádná," zdůraznil radní. Podle radního jde zejména o vybudování přivaděčů k městům Ústí nad Orlicí a Česká Třebová a také obchvatů těchto měst. Dále budou modernizovány silnice v oblasti Zámrsk - Choceň - České Libchavy - Žamberk a následně převedeny do kategorie silnice první třídy. Rekonstrukce čeká silnici I/43 do Lanškrouna a další související stavby. "Pro nás by byla vhodným řešením severní varianta R35. Pokud je však neschůdná, tak je řešením jižní varianta s přivaděči. Prvotním zájmem je, aby se stavělo rychle," uvedl lanškrounský starosta Martin Košťál. Podle něj nejde pouze o zmíněnou rekonstrukci silnice I/43, ale též západní spojky směrem na Ústí nad Orlicí. Letos již má být zahájena výstavba prvního úseku R35 Sedlice - Opatovice nad Labem za tři miliardy korun včetně obří třípatrové křižovatky a rozšíření o dva jízdní pruhy směrem na Hrobice.

Jižní varianta, přivaděče na sever
22.3.2006	Noviny Svitavska	ČTK
Pardubický kraj se včera dohodl s ministerstvem dopravy na jižní variantě rychlostní komunikace R35, která v budoucnu spojí východní Čechy s Moravou. Dosud však platí stanovisko krajského zastupitelstva, které dvakrát v minulosti souhlasilo se severní trasou. Města na severu se výměnou za jižní trasu dočkají přivaděčů, které budou stavěny současně s R35, řekl krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Text uvedeného memoranda bude předložen vládě 12. dubna a poté se k němu vyjádří zastupitelé. "V tuto chvíli jsme v patové situaci, protože proti severu je jasné negativní stanovisko ministerstev životního prostředí a dopravy. Neradi bychom se dočkali stavu, kdy kvůli rozporům kraje a státu nebude rychlostní silnice v kraji žádná," zdůraznil radní. Podle radního jde zejména o vybudování přivaděčů k městům Ústí nad Orlicí a Česká Třebová a také obchvatů těchto měst. Dále budou modernizovány silnice v oblasti Zámrsk - Choceň - České Libchavy - Žamberk a následně převedeny do kategorie silnice první třídy. Rekonstrukce čeká silnici I/43 do Lanškrouna a další související stavby. "Pro nás by byla vhodným řešením severní varianta R35. Pokud je však neschůdná, tak je řešením jižní varianta s přivaděči. Prvotním zájmem je, aby se stavělo rychle," uvedl lanškrounský starosta Martin Košťál. Podle něj nejde pouze o zmíněnou rekonstrukci silnice I/43, ale též západní spojky směrem na Ústí nad Orlicí. Letos již má být zahájena výstavba prvního úseku R35 Sedlice - Opatovice nad Labem za tři miliardy korun včetně obří třípatrové křižovatky a rozšíření o dva jízdní pruhy směrem na Hrobice.

NÁZOR: Vedení silnice R35 je záležitostí státu
22.03.2006	Deník Pojizeří	Petr Skokan
Po přečtení několika článků o nedávné návštěvě ministra životního prostředí Libora Ambrozka v našem kraji mne s trochou nadsázky napadá jediné - host do domu, hůl do ruky. Ačkoliv chápu, že se blíží volby a každý volební hlas se hodí, přesto jsem nevěřil vlastním očím, když jsem si přečetl ministrovo vyjádření: "Liberecký kraj by měl přehodnotit, zda potřebuje dálnici právě v této oblasti, jejíž hlavní devizou je turistický ruch." Ministrovi Ambrozkovi bych proto rád znovu připomněl, že nikoliv Liberecký kraj ale stát by se měl jednoznačně vyjádřit, kde bude pro krajinu šetrnější, pro státní kasu ekonomičtější a dopravu rozumnější vybudovat plánovanou rychlostní komunikaci R35. Ostatně v tomto duchu jsme spolu již jednali. Kraj tuto komunikaci nebude ani investovat ani provozovat. Naším úkolem pouze je, abychom v našem území vyčlenili koridor pro případnou "severní variantu", kterou jako možnost navrhlo ministerstvo dopravy. Proto bych panu ministrovi opět s trochou nadsázky, které snad vzhledem ke své stranické příslušnosti bude dobře rozumět, vzkázal: "Neberte boží jméno nadarmo. Otázku vhodného, či nevhodného umístění rychlostní silnice R35 proberte prosím se svým kolegou, ministrem dopravy. Libereckému kraji pak stačí, když dáte vědět, zda máme koridor do našeho územního plánu namalovat." Petr Skokan je hejtmanem Libereckého kraje.

Hejtman kritizuje Ambrozka
22.3.2006	Deník Jablonecka	Petr Skokan
REAKCE NA ČLÁNEK. Po přečtení několika článků o nedávné návštěvě ministra životního prostředí Libora Ambrozka v našem kraji, mne s trochou nadsázky napadá jediné - host do domu, hůl do ruky. Ačkoliv chápu, že se blíží volby a každý volební hlas se hodí, přesto jsem nevěřil vlastním očím, když jsem si přečetl ministrovo vyjádření: "Liberecký kraj by měl přehodnotit, zda potřebuje dálnici právě v této oblasti, jejíž hlavní devizou je turistický ruch." Ministrovi Ambrozkovi bych proto rád znovu připomněl, že nikoliv Liberecký kraj, ale stát by se měl jednoznačně vyjádřit, kde bude pro krajinu šetrnější, pro státní kasu ekonomičtější a dopravu rozumnější vybudovat plánovanou rychlostní komunikaci R35. Ostatně v tomto duchu jsme spolu již jednali. Kraj tuto komunikaci nebude ani investovat ani provozovat. Naším úkolem pouze je, abychom v našem území vyčlenili koridor pro případnou "severní variantu", kterou jako možnost navrhlo ministerstvo dopravy. Proto bych panu ministrovi opět s trochou nadsázky, které snad vzhledem ke své stranické příslušnosti bude dobře rozumět, vzkázal: "Neberte boží jméno nadarmo. Otázku vhodného či nevhodného umístění rychlostní silnice R35 proberte prosím se svým kolegou, ministrem dopravy. Libereckému kraji pak stačí, když dáte vědět, zda máme koridor do našeho územního plánu namalovat." Petr Skokan je hejtmanem Libereckého kraje.

Hejtman kritizuje ministra Ambrozka
22.03.2006	Liberecký den	Petr Skokan
Nevěřil jsem vlastním očím, když jsem si přečetl ministrovo vyjádření: "Liberecký kraj by měl přehodnotit, zda potřebuje dálnici právě v této oblasti, jejíž hlavní devizou je turistický ruch." Ministru Ambrozkovi bych proto rád znovu připomněl, že nikoliv Liberecký kraj ale stát by se měl jednoznačně vyjádřit, kde bude pro krajinu šetrnější, pro státní kasu ekonomičtější a dopravu rozumnější vybudovat plánovanou rychlostní komunikaci R35. Kraj tuto komunikaci nebude ani investovat ani provozovat. Ministrovi vzkazuji: "Otázku vhodného či nevhodného umístění rychlostní silnice R35 proberte prosím se svým kolegou, ministrem dopravy. Libereckému kraji pak stačí, když dáte vědět, zda máme koridor do našeho územního plánu namalovat." Petr Skokan, hejtman Libereckého kraje.

Děti Země vyhlašují ankety Ropák a Zelená perla
22.03.2006	Deník Jablonecka	haf
O Ropáka a Zelenou perlu budou opět soutěžit kandidáti, kteří mají podle svých navrhovatelů na svědomí nejhorší antiekologický čin nebo výrok roku 2005. Do anket se může zapojit každý, komu není lhostejný stav životního prostředí v blízkém i vzdáleném okolí. Zúčastnit se obou anket je jednoduché, stačí vyplnit formulář na internetových stránkách www.detize-me.cz nebo svůj návrh odeslat na e-mailovou adresu dz.brno@ecn.cz. "Do formuláře je třeba uvést jméno kandidáta a důvod navržení nebo citaci výroku," vysvětlil Miroslav Patrik z brněnských Dětí Země. Návrhy do anket je možné posílat do 27. března. Kdo si titul Ropáka a Zelenou perlu vyslouží tentokrát, bude zveřejněno 28. dubna. Mezi kandidáty, kteří byli na Ropáka navrženi loni, se objevil například místostarosta Jablonce Petr Karásek. Za svou snahu přemístit terminál MHD z centra města však do finále nepostoupil. 
I tak se však zdejší kraj v anketě neztratil. Deváté místo si za propagaci rychlostní silnice R35 mezi dvěma částmi Chráněné krajinné oblasti Český ráj "vybojoval" Milan Hejduk, starosta Turnova. Ropákem roku 2005 se stal Martin Pecina, tehdejší náměstek ministra průmyslu a obchodu. Titul si podle Miroslava Patrika vysloužil za propagaci státní energetické koncepce, která počítá s rozšířením těžby hnědého uhlí a se zrušením územních limitů, za podíl při snaze zvyšovat další produkci oxidu uhličitého z českého průmyslu, za podporu výstavby průmyslové zóny Dolní Lutyně na úkor ptačí oblasti a další činy. Zelenou perlu získal vedoucí 2. bloku Jaderné elektrárny Temelín Václav Havlíček, který v roce 2004 podle organizátorů ankety napsal: "Ono takzvané vyhořelé palivo tedy můžeme bezpečně ukládat do země. Po třech stech tisících letech se jeho radioaktivita sníží na přípustnou úroveň a pak s ním můžeme nakládat jako s dnešním popílkem, komunálním odpadem a spoustou jiných produktů moderní civilizace." 

Kraj připustil jih R35. Souhlasíte?
22.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	Martin Košťál
Jak to vidí: Vyjádřím se, až si přečtu memorandum Pardubického kraje. Pokud bychom byli postaveni natvrdo před možnost volby, jižní varianta, nebo nic, byli bychom svolní pro jih v tom případě, že se na severu postaví přivaděče a obchvaty a také opraví silnice I/43 včetně západní spojky. Martin Košťál, starosta Lanškrouna 

Obchvaty měly mít dávno přednost
22.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	Jiří Tůma
K věci: Po letech sporů je snad jasno, kudy povede silnice R35. Konečně, chtělo by se říct. Lákavě vypadá i to, že kraj si po ustoupení od severní varianty vymohl obchvat šesti měst. Jenže takový pohled je zkreslený. Přeci obchvaty měst měly být v minulosti a musí být i v budoucnu jasnou prioritou. Bez ohledu na nějaké politické smlouvání o podobě silnice, která vznikne kdoví kdy. Doprava, zvlášť kamionová, do měst nepatří! Kéž by se R35 začala stavět právě od obchvatů. Jiří Tůma, redaktor MF Dnes.

Je jasno: silnice R35 povede jihem
22.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	VÍTĚZSLAV DITTRICH
Urychlená výstavba nové dálnice na Moravu a s ní i řešení jižního obchvatu Hradce Králové a dopravních komplikací hrozících po dokončení dálnice od Poděbrad k Hradci jsou na spadnutí. Pardubický krajský radní zodpovědný za dopravu Ivo Toman a náměstek ministra dopravy Jiří Kubínek se včera dohodli na textu memoranda o trase rychlostní komunikace R35 z východních Čech na Moravu mezi Zámrskem a Mohelnicí. Rada Pardubického kraje doporučí zastupitelům, aby ustoupili od stavby dálnice v kopcích mezi Litomyšlí a Českou Třebovou a vedli ji po technicky méně náročné trase kolem Litomyšle. Ministerstvo za to zaplatí přivaděče k Žamberku, Ústí nad Orlicí a České Třebové a obchvaty několika měst a vesnic, které by musela za normálních okolností financovat krajská pokladna. "Dosud platí stanovisko krajského zastupitelstva, které odsouhlasilo severní trasu R35. Memorandum však uvažuje o variantě jižní, ovšem za podmínky, že stát vybuduje kvalitní napojení severovýchodu Pardubického kraje na silniční síť," řekl Toman. Podle něj Pardubický kraj hledá kompromis, protože hrozí odklad stavby čtyřproudé rychlostní silnice. Pokud by územní řízení o silnici R35 neskončilo do konce letošního roku, muselo by proběhnout znovu, protože od příštího roku bude platit přísnější stavební zákon. To by znamenalo zdržení stavby o několik let. 
Vláda však kvůli přetížené dálnici z Prahy do Brna se stavbou silnice R35 spěchá a v případě průtahů by zřejmě dala přednost rozšíření dálnice D1. Pak by ale na R35 nemusely zbýt peníze. "Rozšíření dálnice D1 a zároveň vybudování silnice R35 není v ekonomických silách tohoto státu," uvedl ministr pro místní rozvoj Radko Martínek. Ministerstvo dopravy bylo už před časem ochotno splnit většinu požadavků, za kterých by se Pardubický kraj zřekl severní trasy silnice R35. "Ministerstvo dopravy počítá s uvedenými přivaděči k silnici R35. Všechny by měly být součástí dokumentace jižní trasy silnice R35 a měly by být zaplaceny v rámci její výstavby. Stavbu požadovaných obchvatů bude ministerstvo podporovat za předpokladu, že budou uvedeny v územních plánech dotčených obcí," uvedla mluvčí ministerstva dopravy Marcela Žižková. O memorandu bude 12. dubna jednat vláda, která se za splnění požadavků Pardubického kraje zaručí. Pokud budou ministři s memorandem souhlasit, ministr dopravy a zástupce kraje je podepíší ještě před jednáním pardubického krajského zastupitelstva. To je naplánováno na 20. dubna. 
Co chce kraj za jih? 
Přeložit silnici 2. třídy na trase Zámrsk - Choceň - České Libchavy - Žamberk a postavit ji jako silnici 1. třídy. Postavit v Litomyšli přivaděč od silnice R35 do Ústí nad Orlicí. Obchvaty Ústí nad Orlicí, České Třebové, Třebovic, Opatova, Svitav a Hradce nad Svitavou. Modernizaci silnice 1. třídy z Opatova do Lanškrouna. 

Je jasno: silnice R35 povede jihem
22.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	VÍTĚZSLAV DITTRICH
Kraj se dohodl s Prahou: vzdá se severu za přivaděče. Severní varianta silnice R35 napříč Pardubickým krajem dostala včera po několikaleté partii rozhodující šach. Ministerstvo dopravy splní všechny požadavky kraje, pokud důležitá čtyřproudovka povede jižní trasou přes Litomyšl. Včera se na textu memoranda o R35 dohodli radní Ivo Toman s náměstkem ministra dopravy Jiřím Kubínkem. Krajští radní tak zastupitelstvu doporučí, aby ustoupili od stavby dálnice v kopcích mezi Litomyšlí a Českou Třebovou a vedli ji po technicky méně náročné trase kolem Litomyšle. Ministerstvo za to zaplatí přivaděče k Žamberku, Ústí nad Orlicí a České Třebové a obchvaty několika měst a vesnic, které by jinak podle ministra Radka Martínka musela financovat krajská pokladna. 
"Dosud platí stanovisko krajského zastupitelstva, které souhlasilo se severní trasou R35. Memorandum však uvažuje o variantě jižní, ovšem za podmínky, že stát vybuduje kvalitní napojení severovýchodu Pardubického kraje na silniční síť, řekl Toman. Podle něj Pardubický kraj hledá kompromis, protože hrozí odklad stavby čtyřproudové rychlostní silnice. Pokud by se územní řízení o silnici R35 nestačilo dokončit před letošním Silvestrem, muselo by celé proběhnout znovu, protože od nového roku platí nový, přísnější stavební zákon. To by znamenalo zdržení stavby o několik let. Druhým úskalím, na které by budování silnice R35 mohlo narazit, jsou komplikace kvůli odporu obcí a obyvatel na její severní trase. Ty by mohly vládu donutit k rozšíření dálnice D1 z Prahy do Brna. V takovém případě by na stavbu pětatřicítky nemusely zbýt peníze. "Rozšíření dálnice D1 a zároveň vybudování silnice R35 není v ekonomických silách tohoto státu," uvedl minulý týden ministr pro místní rozvoj Radko Martínek. 
Ministerstvo: Napojení severu zaplatíme 
Ministerstvo dopravy bylo už před časem ochotné splnit většinu požadavků, za kterých by se Pardubický kraj zřekl severní trasy silnice R35. "Ministerstvo dopravy počítá s uvedenými přivaděči k silnici R35. Všechny by měly být součástí dokumentace silnice jižní trasy R35 a měly by být zaplaceny v rámci její výstavby," uvedla tisková mluvčí ministerstva dopravy Marcela Žižková. O dohodnutém memorandu bude 12. dubna jednat vláda. Definitivně o trase silnice rozhodne jednání pardubického krajského zastupitelstva, které je naplánováno na 20. dubna. 
Co chce kraj za jih? 
Přeložit silnici 2. třídy na trase Zámrsk - Choceň - České Libchavy -Žamberk a postavit ji jako silnici 1. třídy. Postavit v Litomyšli přivaděč od silnice R35 do Ústí nad Orlicí. Obchvaty Ústí nad Orlicí, České Třebové, Třebovic, Opatova, Svitav a Hradce nad Svitavou. Modernizaci silnice 1. třídy z Opatova do Lanškrouna. 

Silnice R35 z východních Čech na Moravu možná povede jižním směrem
22.3.2006	ČT	12:00 Zprávy
Roman FOJTA, moderátor
--------------------
Budoucí trasa rychlostní silnice R35 z východních Čech na Moravu možná povede jižním směrem a nikoliv na sever, jak původně schválili zastupitelé Pardubického kraje. Vyplývá to z dohody mezi krajem a ministerstvem dopravy. Memorandum o rychlostní silnici R35 počítá s tím, že by trasa mohla kopírovat současnou silnici první třídy. Kraj na oplátku žádá přivaděče k městům na severu.
Michal KLOKOČNÍK, redaktor
--------------------
Sto kilometrů dlouhý úsek silnice R35 napříč Pardubickým krajem bude součástí hlavní dopravní tepny v České republice. Krajští zastupitelé navzdory silným protestům obyvatel podpořili takzvanou severní trasu. Silnice za padesát miliard korun ale nakonec možná povede jižním směrem, jak prosazují ministerstva dopravy a životního prostředí.
Ivo TOMAN, náměstek hejtmana Pardubického kraje /ODS/
--------------------
Ministerstvo dopravy se zavázalo, že součástí tenderu a součástí stavby R35 budou přivaděče na Ústeckoorlicko.
Jiří KUBÍNEK, náměstek ministra dopravy
--------------------
Předpokládám, že ta jižní varianta je daleko snadněji prosaditelná a daleko snadněji vyjednatelná s tím, že máme zabezpečené i ty přivaděče na ten sever než ta severní varianta.
Michal KLOKOČNÍK, redaktor
--------------------
Kompromisní řešení obsahuje memorandum o silnici R 35. Už teď je ale jisté, že i jižní variantu budou provázet protesty lidí.
Ivo TOMAN, náměstek hejtmana Pardubického kraje /ODS/
--------------------
Pokud beru jenom tento týden, tak mám zde již protest z obce Sedliště a protest z obce Bohuňovice, takže předpokládám, že odpor bude i na jihu.
Michal KLOKOČNÍK, redaktor
--------------------
Memorandem o rychlostní silnici R35 se vláda bude zabývat 12. dubna. Zastupitelé Pardubického kraje se k severní či jižní variantě vyjádří o osm dní později.

Děti Země vyhlašují ankety Ropák a Zelená perla
22.03.2006	Deník Jablonecka	haf
O Ropáka a Zelenou perlu budou opět soutěžit kandidáti, kteří mají podle svých navrhovatelů na svědomí nejhorší antiekologický čin nebo výrok roku 2005. Do anket se může zapojit každý, komu není lhostejný stav životního prostředí v blízkém i vzdáleném okolí. Zúčastnit se obou anket je jednoduché, stačí vyplnit formulář na internetových stránkách www.detize-me.cz nebo svůj návrh odeslat na e-mailovou adresu dz.brno@ecn.cz. "Do formuláře je třeba uvést jméno kandidáta a důvod navržení nebo citaci výroku," vysvětlil Miroslav Patrik z brněnských Dětí Země. Návrhy do anket je možné posílat do 27. března. Kdo si titul Ropáka a Zelenou perlu vyslouží tentokrát, bude zveřejněno 28. dubna. Mezi kandidáty, kteří byli na Ropáka navrženi loni, se objevil například místostarosta Jablonce Petr Karásek. Za svou snahu přemístit terminál MHD z centra města však do finále nepostoupil. 
I tak se však zdejší kraj v anketě neztratil. Deváté místo si za propagaci rychlostní silnice R35 mezi dvěma částmi Chráněné krajinné oblasti Český ráj "vybojoval" Milan Hejduk, starosta Turnova. Ropákem roku 2005 se stal Martin Pecina, tehdejší náměstek ministra průmyslu a obchodu. Titul si podle Miroslava Patrika vysloužil za propagaci státní energetické koncepce, která počítá s rozšířením těžby hnědého uhlí a se zrušením územních limitů, za podíl při snaze zvyšovat další produkci oxidu uhličitého z českého průmyslu, za podporu výstavby průmyslové zóny Dolní Lutyně na úkor ptačí oblasti a další činy. Zelenou perlu získal vedoucí 2. bloku Jaderné elektrárny Temelín Václav Havlíček, který v roce 2004 podle organizátorů ankety napsal: "Ono takzvané vyhořelé palivo tedy můžeme bezpečně ukládat do země. Po třech stech tisících letech se jeho radioaktivita sníží na přípustnou úroveň a pak s ním můžeme nakládat jako s dnešním popílkem, komunálním odpadem a spoustou jiných produktů moderní civilizace." 

Kandidáti na Ropáka budou i z Jablonecka
23.03.2006	Deník Jablonecka	Alena Šejblová
První úvahy o nominaci kandidátů na Ropáka roku 2005 se začínají objevovat na Jablonecku. Do ankety o antiekologický čin, kterou už počtrnácté vyhlašuje brněnská organizace Děti Země, se velmi pravděpodobně zapojí i jablonecký zastupitel Jindřich Berounský. Při loňském ročníku ankety navrhoval opoziční zastupitel na Ropáka roku místostarostu Petra Karáska. Nominoval ho za podporu vymístění přestupního terminálu městské hromadné dopravy z centra města do Pražské ulice. Nyní přemýšlí o tom, že místostarostu za stejný čin navrhne i tentokrát. "Nominaci by si zasloužila také kauza kruhového objezdu u jablonecké přehrady," uvažuje Jindřich Berounský. "Pokud se kruhový objezd realizuje, zničí se tím nejen životní prostředí klidné pěší zóny, ale bude se muset pokácet i památný strom, který roste v těsné blízkosti plánovaného objezdu," říká zastupitel a doplňuje, že také tento záměr prosazuje místostarosta Petr Karásek. Jaké návrhy Jindřich Berounský na adresu Dětí Země odešle, bude zřejmé v příštích dnech, kdy se do ankety hodlá zapojit. Jeho pozornosti pravděpodobně neujde ani další anketa Dětí Země - Zelená perla roku, která se zaměřuje na antiekologické výroky. "Na vyhledávání výroků zatím pracuji," uvedl. Do obou anket, které odstartovaly teprve nedávno, se může zapojit široká veřejnost. Poslední návrhy kandidátů budou organizátoři přijímat 27. března. "Lidé mají o hlasování zájem, e-maily se k nám doslova hrnou," řekl Miroslav Patrik z Dětí Země a doplnil, že výsledky anket budou zveřejněny 28. dubna. 

Spletité cesty za ekologií
23.03.2006	Haló noviny	ma
Ekologická hnutí nemají zejména v Plzni mezi veřejností příliš dobrou pověst. Pošramotily si ji svým neústupným a někdy až dogmatickým přístupem k problému dálničního obchvatu města Plzně. Nakonec ve sporu v podstatě neuspěli a dlouholetý šéf plzeňské pobočky Dětí Země Jan Rovenský, který byl zosobněním neústupných ekologů, z tohoto postu odešel a nahradili jej noví lidé. Navíc na Plzeňsku vznikla na počátku nového století nová organizace, která se dá také označit nálepkou "ekologická". Čím se obě uskupení v současnosti zabývají? A jak je vidí městský zastupitel za KSČM? Na to se snažíme najít odpověď v následujících třech rozhovorech. 

V Plzni spory o průtah i o okruh
23.03.2006	Haló noviny	ma
Jednou z nejkontroverznějších dopravních staveb v Plzni je v současnosti severojižní průtah. Části veřejnosti, zastupované ekologickými a občanskými aktivisty, se totiž navržená trasa nelíbí. Po 10 let trvajících tahanicích o trasu dálničního obchvatu se tak mezi městem a ekology rozhořela další bitva, jejíž řešení je zatím nejasné. "Severojižní průtah v navržené variantě městskému centru příliš neulehčí, protože dopravu z Klatovské třídy pouze přesune asi o 200 až 300 metrů dál. Hlavní problém je ten, že tam má dojít k demolici asi 30 obytných domů a k zásahu do lochotínského parku, což z hlediska vlivu na životní prostředí je dost zásadní," vysvětluje Martin Hyťha z plzeňské pobočky Dětí Země. Ekologové proti navržené variantě sepsali petici, v současnosti se jim podařilo získat asi 1000 podpisů. 
Existuje ale vůbec možnost změny trasy průtahu? "Jediný posun, ke kterému došlo, je, že se zpracovala studie převedení části průtahu do Škodovky. Teď jsou vypracované tři varianty, je otázka, která z nich se vybere. Jedna z nich je docela přijatelná. Ovšem s tím, že by to neměla být tranzitní komunikace, ale jen městský okruh," soudí předseda Společnosti pro veřejnou dopravu Jiří Kohout. A proč nesouhlasí s průtahem jako tranzitní komunikací? V případě jeho vedení jako tranzitní komunikace by se totiž musely vybourat domy u Kalikovského mlýna a kvůli výstavbě mimoúrovňové křižovatky zničit část lochotínského parku. "Severojižní průtah tak, jak je navržen, je prostě špatně," vysvětluje s tím, že pokud by průtah spojoval jen ulice Borskou a Přemyslovu, tedy ulice v podstatě v městském centru, demolice domů ani zničení části parku by nenastaly. Proto petici ekologů podporuje. 
Západní okruh je prý výhodnější 
Další významnou plánovanou dopravní stavbou v Plzni je západní okruh. "Situace je poněkud komplikovaná, protože město Plzeň, Plzeňský kraj a stát se domluvily poněkud lišácky. Že se severojižní průtah bude stavět jako státní silnice, tzn. z peněz Státního fondu dopravní infrastruktury. Západní okruh se bude stavět z peněz městských, kraje a případně EU atd. Myslím si, že to není správné řešení, státní silnice patří na obvod města, resp. na západní okruh a neměla by vést centrem města," vysvětluje Kohout. Kromě způsobu financování uvedených staveb mu také vadí to, že místní politici dávají přednost stavbě průtahu. "Plzeň má na základě rozhodnutí městského zastupitelstva z roku 1997 za úkol připravovat obě stavby. Pokud vím, město se spíše snaží prosazovat stavbu severojižního průtahu, než západního okruhu. Západní okruh má již schválenou studii o vlivu na životní prostředí. Je připravený i po stránce dokumentační. V podstatě jeho části kolem Skvrňan by se již mohly stavět. Nicméně chybí ještě vykoupit pozemky," říká Kohout a kritizuje v této souvislosti náměstka plzeňského primátora Petra Náhlíka (KDU-ČSL). 
"Pokud vím, tak náměstek Náhlík, myslím, že to je jeho hlavní úkol, tak doposud jsem od něj neslyšel, že by na tom skutečně usilovně pracoval. Prostě čas se vleče. Je to druhá špatná zpráva pro západní okruh a vůbec celou komunikační síť. Mohlo se stavět za státní peníze, to se nepodařilo, protože za státní peníze se má stavět průtah. A mohlo se stavět za peníze z EU, jsou tu různé možné dotace, za které by se mohlo stavět. To nebude možné, dokud se nevykoupí pozemky a nepřipraví se stavba. Nemám nejposlednější informace, ale zdá se, že západní okruh je na mrtvém bodě." Výhoda západního okruhu podle Kohouta spočívá v tom, že jej lze snáze prosadit a je levnější. "Je sice delší, ale na druhou stranu tam nebudou žádné světelné křižovatky, doprava bude moci jet rychlostí 80 až 90 km/hod. Je to k severojižnímu průtahu výhodnější alternativa, který tak jako tak povede přes řadu světelných křižovatek, zvlášť na severním předměstí a také v centru města, takže průjezd nebude zdaleka tak plynulý. Přínosem by bylo, jak se prokázalo i ve studii, zpracované před rokem, že by odlehčil celému severnímu předměstí. Došlo by k výraznému odlehčení Karlovarské třídy v celé její délce a také Lidické třídy. 
Výrazně se odlehčí centru města, a příznivě by se to mělo projevit i ve Skvrňanech ve Vejprnické ulici. Když dnes auta jedou např. na Borská pole ze Skvrňan, tak musí jet přes městské centrum, přes Vejprnickou. Takže Severnímu předměstí a Skvrňanům by se mělo výrazně odlehčit." Naopak na stavbě průtahu nevidí téměř žádná pozitiva: "Průtah poškodí zástavbu v centru města, vznikne velká bariéra jak optická, tak fyzická pro rozvoj města. Z dopravního hlediska je chybou svádět dopravu do centra města, protože severojižní průtah povede jen 400 až 500 metrů od Klatovské třídy. Takže doprava se znečištěním a hlukem v centru zůstane. Severojižní průtah nadále umožní tranzitovat veškerou dopravu, včetně nákladní, přímo Karlovarskou ulicí, tedy středem sídliště na Severním předměstí." Navzdory současným sporům se o konečné trase severojižního průtahu bude muset rozhodnout. Ale kdy? "Zatím nevím, kdy by se mělo dojít ke konkrétnímu řešení, ani která z variant se vybere. Mělo by to být snad letos."

Severní varianta R35 nemusí být
23.03.2006	Blesk	krč
Kraj možná přestane trvat na stavbě tzv. severní varianty rychlostní komunikace R35. Proti té se zvedla velká vlna nevole hlavně mezi dotčenými obcemi. Náměstek hejtmana Ivo Toman a náměstek ministerstva dopravy Jiří Kubínek vypracovali memorandum, které uvažuje o jižní variantě silnice. Podmínkou je, že stát vybuduje kvalitní napojení severovýchodu regionu na silniční síť. Znamená to výstavbu přivaděčů k Ústí nad Orlicí a České Třebové a obchvatů těchto měst a modernizaci silnic v oblasti Zámrsk - Choceň - České Libchavy - Žamberk. Ty by měly odpovídat kategorii I. třídy.

R35 získává konkrétní podobu
23.03.2006	Právo-východní Čechy		Ladislav Schejbal
Krajské zastupitelstvo bude o její, zřejmě jižní, trase hlasovat již potřetí. Trasa rychlostní silnice R35 v Pardubickém kraji začíná mít konkrétní podobu. Kraj se totiž dohodl v úterý s ministerstvem dopravy a upřednostněna tak bude tzv. jižní trasa v podstatě kopírující silnici první třídy I/35 z Hradce Králové přes Vysoké Mýto, Litomyšl a Svitavy. 
Splní požadavky 
Náhradou za krajem prosazovanou "severní trasu", procházející orlickoústeckým krajem, splní ministerstvo všechny požadavky kraje týkající se přivaděčů k Žamberku, Ústí nad Orlicí a České Třebové, jakož i obchvatů několika obcí a měst, které by jinak platil ze svých peněz. "Musím upozornit, že i přes dohodu s ministerstvem dopravy, zastoupeným náměstkem ministra Jiřím Kubínkem, platí nadále stanovisko krajského zastupitelstva, které dvakrát za sebou odsouhlasilo severní variantu trasy," připomenul po návratu z jednání náměstek hejtmana Ivo Toman (ODS) odpovědný za dopravu. "Dokument musí nejprve schválit na svém zasedání 12. dubna vláda a 20. dubna jej předložíme ke schválení krajskému zastupitelstvu. Tím, že budou vybudovány důležité přivaděče k městům v orlickoústeckém regionu a v rámci výstavby R35 budou provedeny i obchvaty některých měst a obcí, dojde zde k určitému kompromisu, a hlavně nebude ohroženo zahájení prací na této významné komunikaci," zdůraznil Toman. 
Pokud by se totiž územní řízení o rychlostní silnici R35 procházející napříč Pardubickým krajem nestačilo dokončit do konce tohoto roku, muselo by celé proběhnout znovu. S ohledem na nový, podstatně přísnější stavební zákon, který vstoupí v platnost začátkem příštího roku, by tak mohlo dojít ke zdržení stavby o několik let a zároveň i k jejímu dalšímu podstatnému zdražení. Peníze rezervované na tuto silnici by se pak mohly rozplynout na jiné rychlostní silnici nebo dálnici. Opomenout pak nelze ani vytrvalý odpor obcí a občanských sdružení, které by mohly povolovací řízení kolem výstavby R35 velice zkomplikovat. 
Zrod kompromisu 
"Memorandum jsme podepsali symbolicky v první jarní den. Doufejme proto, že s probouzející se přírodou se zrodilo i dobré kompromisní řešení, které Pardubickému kraji zajistí kvalitní silniční síť a umožní zároveň vytvoření druhého páteřního tahu Českou republikou ve směru západ-východ. Neradi bychom se dočkali stavu, kdy kvůli rozporům kraje a státu nebude rychlostní silnice v kraji žádná," prohlásil spokojeně Ivo Toman. 

Odpůrci severní trasy se radují
23.03.2006	Orlické noviny
Vysoké Mýto požaduje, aby se nezapomnělo na obchvat města a Hrušové, který se již nějaký čas připravuje. Pardubický kraj se dohodl s ministerstvem dopravy, že se bude stavět jižní trasa rychlostní komunikace R35 krajem, tedy i přes Ústecko. Současně by se stavěly přivaděče pro města v severní části Orlickoústecka. Letos se začne s úsekem Sedlice - Opatovice nad Labem. Stále ještě platí stanovisko zastupitelů kraje o "severu": memorandum o R35 uvažuje o "jihu" za podmínky, že kraj vybuduje kvalitní napojení severovýchodu Pardubického kraje. Trasa se dotkne tří okresů kraje. Reakce oslovených jsou zajímavé. 
Vláda a po ní zastupitelé 
Text memoranda bude předložen 12. dubna vládě, na dubnovém zasedání o něm budou rozhodovat zastupitelé kraje. Předsedkyně občanského sdružení "Ochránci přírody údolí Husího krku" v Řetové Božena Štaudová se domnívá, že bude záležet na tom, co schválí v dubnu zastupitelé kraje: "Za Českou Třebovou a okolí jsme to vybojovali vlastně my. Česká Třebová na změně trasy vydělá, zbaví se tím obrovského provozu, který ve městě je a stále narůstá. Pokud návrh na změnu trasy z původní severní na jižní projde, budeme nadšeni. Nakonec se ukázalo, že všechno nejsou jenom hry zastupitelů. Kraj by tímto rozhodnutím vyhrál peníze na mnoho kilometrů silnic." Také starosta Sloupnice Josef Škeřík, jenž vehementně podporuje úsilí odpůrců severní varianty, je s memorandem spokojen: "Hodnotím to zatím kladně, záležet bude na rozhodnutí krajského zastupitelstva. Konkrétně my ve Sloupnici potřebujeme rychle zjistit, kudy povede silniční přivaděč od Litomyšle do Ústí nad Orlicí. To ještě nevíme, takže chceme, aby to s námi odpovědní projednali předem. Aby se třeba na mapě neudělala čára přes Sloupnici, nikdo to s námi neprojednal a my bychom měli stejný problém jako se severní trasou." 
Není to tah před volbami? 
Starosta Vysokého Mýta Bohuslav Fencl zopakoval stanovisko, které zastává zastupitelstvo i on sám po celou dobu debat a projednávání jednotlivých tras rychlostní komunikace: "Podřídíme se té variantě, o níž bude rozhodnuto, že je nejlepší a prospěšná. Myslím si, že jižní varianta se však stejně neobejde bez silničního obchvatu kolem Vysokého Mýta a Hrušové. Ten se určitě nesmí ztratit, jednoznačně se musí postavit, protože mnoho kamionů by nám stejně projíždělo městem." 
Snad nezůstane u slibů 
"Pokud ten návrh memoranda řeší přeložku silnice druhé třídy Choceň - České Libchavy - Žamberk a dalších přivaděčů jako součást R35, pak to považuji za pozitivní řešení, které přinese posun v přípravě realizace této strategické stavby v co nejkratším čase," říká starosta Žamberka Tomáš Kalous a dodává: "Doufám, že v případě konečného schválení tohoto řešení nezůstane jen u slibů ministerstva." Česká Třebová byla vždy jedním z tvrdých zastánců severní varianty. Co nám k této nové situace řekl starosta Jaroslav Zedník? "Mě jen překvapuje, že toto řešení, které jsme navrhovali již v počátcích jednání, se po třech letech objevilo najednou znovu na stole jako schůdné. Tehdy bylo zamítnuto s tím, že ministerstvo dopravy platí pouze rychlostní komunikaci, bez dálničních přivaděčů a kraj na tak nákladnou investici nemá finanční prostředky. Pokud by vše, co je uvedeno v připraveném memorandu, dopadlo, pak by proti tomuto řešení nebylo zřejmě ani město Česká Třebová. Ovšem přese všechno mně to všechno připadá jako předvolební tah," uvedl Jaroslav Zedník. 
Rozhoduje čas 
A jaký je postoj nejsevernějšího města v našem regionu, to znamená Králík? "Naše město nadále preferuje severní variantu komunikace. V tomto smyslu máme i usnesení zastupitelstva města. Ale pro nás je v této chvíli důležitý také čas postavení rychlostní komunikace," poznamenal k tematice Dušan Krabec, králický starosta. Navrhované řešení považuje za rozumný kompromis krajský radní Petr Šilar. "Velmi bych uvítal, kdyby toto řešení přijala vláda a schválilo krajské zastupitelstvo. Obavy, že sliby nemusí být v budoucnu plněny, zcela nesdílím. Mám jiné zkušenosti, ale záleží na tom, jak důsledně za jejich plněním půjde vedení kraje a zastupitelstvo i po volbách, poněvadž usnesení vlády platí i pro vládu nastupující," konstatuje Petr Šilar. 
RYCHLOSTNÍ KOMUNIKACE R35 
Debaty o tom, kudy povede trasa rychlostní komunikace R35, dostaly jasnější obrys. Pardubický kraj a ministerstvo dopravy se dohodly, že trasa bude jižní a že se k ní zároveň budou stavět přivaděče spojující silnici s městy na severu Orlickoústecka.

Připraveno kompromisní řešení R35
23.03.2006	Haló noviny	jč
Definitivní verze "Memoranda o vzájemné spolupráci při přípravě a realizaci rychlostní komunikace R35 v celé délce trasy po území Pardubického kraje a souvisejících investic na silniční síti" byla tématem jednání představitelů kraje a Ministerstva dopravy ČR. Již potřetí se náměstek hejtmana Pardubického kraje Ivo Toman (ODS) sešel s náměstkem ministra dopravy Jiřím Kubínkem. Stalo se tak symbolicky první jarní den, tedy v úterý 21. března. Text dokumentu projedná 12. dubna vláda ČR, poté jej v dubnu projedná Zastupitelstvo Pardubického kraje. "Doufejme, že s probouzející se přírodou se zrodilo i dobré kompromisní řešení, které Pardubickému kraji zajistí kvalitní silniční síť a umožní zároveň vytvoření druhého páteřního tahu Českou republikou ve směru západ - východ. Neradi bychom se dočkali stavu, kdy kvůli rozporům kraje a státu nebude rychlostní silnice v kraji žádná," řekl Toman. V memorandu je jasně deklarován společný zájem obou stran na spolupráci, jejímž cílem je významné urychlení přípravy i realizace rychlostní komunikace R35 v celé délce trasy po území kraje. "Krajská samospráva usiluje o kvalitní dopravní napojení na síť dálnic a rychlostních komunikací. Považuje to za nutnou podmínku k realizaci svých rozvojových záměrů i za podmínku dostupnosti svého území na evropskou dálniční síť. Dosud platí stanovisko krajského zastupitelstva, které souhlasilo s tzv. severní trasou R35. 
Memorandum však uvažuje o variantě jižní, ovšem za podmínky, že stát vybuduje kvalitní napojení severovýchodu regionu na silniční síť," dodal Toman. Již dříve bylo uvedeno, že jde zejména o vybudování přivaděčů k městům Ústí nad Orlicí a Česká Třebová a také obchvatů těchto měst, dále o modernizaci silnic v oblasti Zámrsk - Choceň - České Libchavy - Žamberk a jejich následné převedení do kategorie silnice I. třídy, o rekonstrukci silnice I/43 do Lanškrouna a další související stavby. Ministerstvo dopravy také podle memoranda zajistí zpracování dokumentu, který vyřeší postup realizace R35 a dalších staveb i alokaci finančních prostředků. Tento materiál bude základním podkladem pro jednání Řídícího a koordinačního výboru, který se bude scházet pravidelně. 

Ministr Ambrozek do domu? Hůl do ruky!
23.3.2006	Mladá fronta DNES-kraj Liberecký	Petr Skokan
Názor: Po přečtení několika článků o nedávné návštěvě ministra životního prostředí Libora Ambrozka v našem kraji, mne s trochou nadsázky napadá jediné -host do domu, hůl do ruky. Ačkoliv chápu, že se blíží volby a každý volební hlas se hodí, přesto jsem nevěřil vlastním očím, když jsem si přečetl ministrovo vyjádření: „Liberecký kraj by měl přehodnotit, zda potřebuje dálnici právě v této oblasti, jejíž hlavní devizou je turistický ruch.“ Ministrovi bych proto rád znovu připomněl, že nikoliv Liberecký kraj, ale stát by se měl jednoznačně vyjádřit, kde bude pro krajinu šetrnější, pro státní kasu ekonomičtější a dopravu rozumnější vybudovat plánovanou rychlostní komunikaci R35. Ostatně v tomto duchu jsme spolu již jednali. Kraj tuto komunikaci nebude ani investovat ani provozovat. Naším úkolem pouze je, abychom v našem území vyčlenili koridor pro případnou „severní variantu“, kterou jako možnost navrhlo ministerstvo dopravy. Proto bych panu ministrovi opět s trochou nadsázky, které snad vzhledem ke své stranické příslušnosti bude dobře rozumět, vzkázal: „Neberte boží jméno nadarmo. Otázku vhodného, či nevhodného umístění rychlostní silnice R35 proberte prosím se svým kolegou, ministrem dopravy. Libereckému kraji pak stačí, když dáte vědět, zda máme koridor do našeho územního plánu namalovat.“ Petr Skokan, hejtman Libereckého kraje.

Stavba části silnice R35 by měla začít letos
23.03.2006	www.estav.cz	dos, snm, mist
První část rychlostní komunikace R35, která vede přes Pardubický kraj na Moravu, by se měla začít stavět již letos. Kromě úseku z Opatovic do Sedlice, který by region napojil na budovanou dálnici D11 z Prahy do Hradce Králové, se vybudují také tři kilometry nové čtyřpruhové silnice mezi Pardubicemi a Hradcem Králové. Další pokračování silnice na východ ale provázejí spory, které termín výstavby oddalují. Součástí stavby přivaděče bude také vybudování tří kilometrů nového čtyřpruhového úseku silnice mezi Pardubicemi a Hradcem Králové u Opatovic. Původní komunikace zůstane v budoucnu pouze jako obslužná pro opatovickou elektrárnu a okolní obce. Přivaděč na dálnici se napojí na pardubicko-hradeckou silnici I/37 a na rychlostní komunikaci R35 mohutnou třípatrovou křižovatkou u Opatovic. Ta bude postavena jako součást dálnice D11. Termín dalšího pokračování výstavby komunikace R35 zatím není jasný. Blokují ji spory o vedení silnice kolem ptačí rezervace Komárov a protesty obyvatel obcí a ekologických organizací, které se brání takzvané severní trase rychlostní silnice kolem České Třebové a Ústí nad Orlicí.

Sankce na obzoru
23.3.2006	Ekonom	Události-doprava v Česku	PETR BLAŽEK
Doprava v Česku Vyřazení zájemci o mýtné neuspěli u Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže a dovolávají se spravedlnosti v Bruselu. Konsorcium Autostrade podalo stížnost k Evropské komisi (EK). Vadí mu, že konkurenční Kapsch, vyhlášený vítězem českého výběrového řízení na systém elektronického mýtného, dostane - v případě skutečného přidělení zakázky - nedovolenou státní podporu. Autostrade vychází z toho, že stejné řešení z její dílny, které bylo vyřazeno a nebylo posuzováno, bylo o 4,5 miliardy korun levnější. A nejméně tolik by podle stěžovatele činila nepovolená veřejná podpora poskytnutá Kapschi. Nejméně proto, že další vyřazená nabídka, ta od konsorcia Mytia, byla levnější o další 2,5 miliardy. Hlavním argumentem Autostrade je, že nabídka Kapsche ve výši 22 miliard korun nebyla vůbec posuzována z hlediska ekonomické výhodnosti. Zadavatel tendru, Ministerstvo dopravy, tvrdí, že v situaci, kdy zbyla ve výběrovém řízení jediná nabídka, ztrácí jakékoli porovnávání smysl - prostě proto, že není s čím porovnávat. S tímto názorem se nejprve ztotožnil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (ÚOHS), když odmítl stížnosti vyřazených uchazečů - a nejnověji i předseda ÚOHS Martin Pecina, když zamítl rozklady proti rozhodnutí prvního stupně svého úřadu.
Klíčovou otázkou pro posouzení problému nedovolené podpory je, zda je cena Kapsche tržní či nikoli. Fakt, že v tendru zůstala jediná nabídka, sám o sobě o její »tržnosti« nevypovídá. Pokud by byl tendr regulérní, nelze cenu z něj vzešlou zpochybnit. Autostrade však tvrdí, že řízení bylo připraveno tak, aby vyhovovalo Kapschi - a že se této společnosti dostalo při hodnocení nabídek přednostního zacházení. Autostrade se ve svém podání odvolává na rozhodnutí EK z roku 2003 ve sporu o výstavbu elektrárny v Irsku. »Šetření Evropské komise je v takových případech vedeno snahou zjistit skutečnou podstatu věci a jde za rámec pouhé aplikace zákona,« cituje Autostrade z tehdejšího verdiktu. A připomíná současně ještě jiný precedens, podle něhož je hodnocení průběhu tendru, organizovaného veřejným zadavatelem, vedeno jednoduchou otázkou: Postupoval by soukromý zadavatel stejně? Tímto testem, v angličtině Market Purchaser Test, nemůže české výběrové řízení na mýtné projít. Soukromý zadavatel by se totiž zajisté hodně snažil, aby nevyhodil z okna 4,5 miliardy korun. Kdyby například dostal místo dvaceti výpisů z rejstříku trestů jen osmnáct a dva z nich by byly nahrazeny čestným prohlášením, jak se to stalo Autostrade, vyžádal by si je v dodatečné lhůtě. Ani kvůli tomu, že někdo doloží (jako opět Autostrade) soulad s ekologickými standardy a se standardy bezpečnosti práce jiným než požadovaným způsobem, by za stejné řešení nezaplatil o 4,5 miliardy víc.
A což teprve kdyby soukromý zadavatel zjistil, že další zájemce (řeč je o nabídce další neúspěšné firmy Mytia) nabízí elegantní technické řešení, které ušetří dokonce sedm miliard! A že toto řešení dokonce beze zbytku splňuje technické požadavky. Nejsme však v pohádce: veřejný zadavatel si dal v tomto případě velmi záležet na tom, aby zdůvodnil, v čem Mytia zadání nesplňuje. Z celé řady důvodů, na jejichž základě nakonec veřejný zadavatel rozhodl o vyloučení Autostrade a Mytie, jich zbylo po pravomocném rozhodnutí ÚOHS (nebo Peciny) pět. Z nich jediný, a to chybějící reference Mytie na takzvaný systém pro stacionární enforcement, má aspoň dílčí opodstatnění. Stojí však na nesmyslných podmínkách tendru. Nad všemi ostatními budou úředníci v Bruselu a případně i soudci v Lucemburku nejspíš nevěřícně kroutit hlavou. Jak nad způsobem, jakým zadavatel vlastní vyřazení těchto nabídek provedl, tak nad argumentaci odvolacího orgánů, jímž byl nejdříve ÚOHS a poté jeho předseda.
Nejvýraznějším důkazem, že tendr byl zmanipulovaný, je skutečnost, že zadavatele vůbec nezajímala cena, kterou bude platit. Ukazuje se, že záleželo jen na zvážení Kapsche, o kolik svou nabídku předraží oproti té nejlevnější. Učinil tak o sedm miliard. Kdyby to bylo o osm, devět nebo o sedmnáct miliard, nikomu by to zřejmě ani nepřišlo divné. Když zbyla jediná nabídka, není ji s čím porovnat, mnou si ruce zadavatel i Kapsch. A Pecina dal na tento nesmysl kulaté razítko. A chybělo dokonce málo a předražená nabídka Kapsche dostala oficiální označení »nejvýhodnější«. Pokusil se o to Pavel Jirka, jednatel dvěstětisícového eseróčka Veřejné zakázky. Ministerstvo Jirku najalo, vedle společnosti Deloitte, na špinavou práci: ne náměstek Kubínek nebo některý z jeho podřízených, ale právě Jirka řídil jednání výběrové komise. A její členy střídavě zastrašoval a uváděl v omyl, soudě podle notářského záznamu, tak dlouho, až zbyl jen Kapsch. S požadavkem na odhlasování takové nehoráznosti, jako že »nabídka Kapsche je nejvýhodnější«, u zdecimované komise přesto narazil a musel se spokojit s prosazením závěru, že zbyl jen Kapsch.
O tom, že je tendr na mýtné šit na míru Kapschi, štěbetají vrabci na střeše Ministerstva dopravy už tři roky. Nelze nezmínit, že kromě aktuálních sporů okolo výběrového řízení stále doutná problém s diskriminací satelitní technologie. Jde o způsob, jakým se na Ministerstvu dopravy vypořádali s hrozbou, že by Kapsch musel čelit moderní konkurenci. Vyřešili to volejbalovým dvojblokem. Jednak předepsali levnou a jednoduše namontovatelnou palubní jednotku (ty satelitní jsou logicky dražší, zato je levnější zbytek systému). A pro jistotu vytvořili podmínku, že nabízený mýtný systém musí být odolný vůči úmyslnému útoku na libovolnou technologickou komponentu jako například »znepřesnění či úplné vypnutí systému«. Jakkoli vypadá toto řešení elegantně, je hloupé. Jde o diskriminaci satelitní technologie, kterou Evropská unie výslovně preferuje - a za dva roky bude pro nově budované mýtné systémy jediná možná. Tato rádoby uhlazená finta je pak jedním z důvodů, proč se Evropská komise chystá zahájit s Českem řízení, na jehož konci může být mastná pokuta.

Petice proti kamiónům
23.3.2006	Právo-Ústecký kraj	ton
Pouhé tři měsíce funguje ve Vejprtech na Chomutovsku hraniční přechod pro automobilovou dopravu a už kvůli němu obíhá horské městečko protestní petice. Jejími autory jsou tamní obyvatelé Lenka Kořanová a Petr Hladký, kteří požadují zastavení všech jednání o otevření hraničního přechodu pro nákladní dopravu. Kapacita přechodu podle nich nestačí ani pro výjimkami povolené přejezdy. Nákladní vozy by prý zásadně poškodily region a životní prostředí obyvatel.

Motory musí odpovídat vysokým požadavkům kladeným na silniční dopravu (výtah)
23.3.2006	Dopravní noviny	Branko REMEK
Obdobně jako celý obor silniční nákladní dopravy prošly i motory nákladních automobilů dlouhým vývojem. Pokud pomineme parní pravěk, dlouho byly používány pouze motory zážehové, které dokonce i v zemích s dostatečnými vlastními zásobami ropy jen pomalu vyklízely pozice motorům vznětovým. Ještě v padesátých letech minulého století byly v USA a v tehdejším Sovětském svazu ve velkém vyráběny i těžké nákladní automobily s motory benzinovými, zatímco Evropu již ovládl "diesel". Na počátku historie vznětového motoru stál Rudolf Diesel, který se nechtěl smířit s nízkou účinností parního stroje - pouhých osm procent - a žil myšlenkou "lidového motoru". V roce 1892 přihlásil patent a v roce 1897 se rozběhl jeho motor s výkonem 13 kW při otáčkách 150 min-1 a měrnou spotřebou 324 g/kW.h, což představovalo účinnost 26,2 procenta (účinnost dnešních turbokompaundních motorů je až 45 procent a účinnost zážehových motorů až 40 procent).
První automobilové vznětové motory Benz, Daimler a MAN pocházejí z roku 1923; o rok později se již vydaly na silnice první nákladní automobily vybavené takovými motory. Například MAN měl výkon 29,5 kW a měrnou spotřebu 272 g/kW.h. Konkurence nespala a do "naftového" klubu vstupovali další, roku 1928 Deutz, 1932 Büssing, 1933 Magirus a v roce 1938 Saurer s prvním motorem přeplňovaným turbodmychadlem, tzv. turbodieselem. Prvním sériově vyráběným nákladním automobilem s přeplňovaným vznětovým motorem však bylo až Volvo Titan z roku 1954. Současným konstrukčním standardem se stal vznětový motor s přímým vstřikem nafty, přeplňovaný turbo-dmychadlem a s chlazením plnicího vzduchu, TDI (TurboDiesel Intercooler).
Další, tzv. turbokompaundní motor využívá ještě lépe energii výfukových plynů. Za turbínou pohánějící dmychadlo je zařazena další turbína, spojená převodem s kapalinovou spojkou s klikovou hřídelí motoru. Výkon druhé turbíny se přičítá k výkonu motoru na klikové hřídeli. Stále postupující globalizace výroby a koncentrace výzkumu a vývoje vozidel vede ke snižování počtu výrobců, mezi kterými se odehrává naprosto nekompromisní konkurenční boj. Pokud je dnes v Evropě pouze šest významných výrobců středních a těžkých nákladních automobilů a z toho ne všichni jsou v globálním měřítku v první desítce, je zřejmé, že po technické stránce jsou si automobily konstrukčně velmi podobné a jejich technické parametry jsou na obdobné úrovni. Rozhodování jury odborných novinářů volící každoročně Truck of The Year je proto stále těžší.
Výkon motoru
Podívejme se na vývoj nákladních automobilů a tahačů pro mezinárodní silniční přepravu - často označovaných jako TIR (Transport International Routiére) - za období posledního čtvrtstoletí. Pro typickou evropskou soupravu složenou z tahače 4 × 2 a třínápravového návěsu je přípustná celková hmotnost 40 tun. Před lety to bylo 38 tun a očekává se zvýšení na 42 až 44 tun. Tento ukazatel tak narůstá o 16 procent. Jinak je tomu však u výkonu a točivého momentu motoru. Výkon motoru je úměrný točivému momentu a otáčkám. Točivý moment a jeho závislost na otáčkách je proto daleko zajímavější než nejvyšší výkon motoru při otáčkách, které jsou v provozu nereálné.
Exhalace škodlivin
Nedokonalým spalováním ropného paliva v motoru vznikají plynné i pevné škodliviny. Nejzávažnější jsou oxid uhelnatý - CO, oxidy dusíku - souhrnně NOx, nespálené uhlovodíky - HC a částice - PM (saze a jiné). Nepřímo, vzhledem k poškozování atmosféry (skleníkový efekt), je škodlivinou i oxid uhličitý - CO2. Ve výfukových plynech vznětových motorů jsou nejvíce zastoupeny oxidy dusíku a částice. Problém oxidů síry byl vyřešen odsiřováním nafty. Státy Evropské unie se proto v oblasti emisí sjednotily a první předpisy Euro 0, respektive Euro 1, vstoupily v platnost v roce 1988 a 1992. Následovaly Euro 2 (1996), Euro 3 (2000) a současně platné Euro 4 (2005), stanovující limity škodlivin po-dle předpisu EU č. 94.12 a podle revidovaného předpisu EU č. 91.542. Známé jsou dnes již také limity Euro 5 - 2008 (2009). Pro postupný náběh nových předpisů se stanovují vždy dvě data. První platí pro homologace nových typů motorů, respektive vozidel s novými motory, druhé platí pro přihlašování vozidel do provozu. V tomto mezidobí (1. října až 30. září následujícího roku) se proto mohou prodávat a přihlašovat do provozu vozidla s motory podle staršího předpisu. Z tabulky znázorňující limity exhalací je naprosto zřejmý dramatický pokles současných, respektive připravovaných limitů škodlivin oproti výchozímu stavu roku 1988. Vozidla s výkonnými motory Euro 5 jsou totiž již dnes ve standardní nabídce některých výrobců. U nejstarších vozidel v provozu jsou platné pouze obecné limity. V průběhu doby se měnily jak limity, tak metody měření. Pro měření se dnes používají metodiky ESC (European Steady State Cycle), ELR (European Load Response test) a podle ETC (European Tran-sient Cycle) se měří i v přechodových režimech (akcelerace, decelerace).

Limity exhalací
Norma	Rok	CO	HC	NOx	PM	
Euro 0	1988	12,3	2,6	15,8	1,1	
Euro 3	2000	2,1	0,66	5,0	0,1	
Euro 4	2005	1,5	0,46	3,5	0,02	
Euro 5	2008	1,5	0,46	2,0	0,02	

Dopravci kritizují záměr Zelených na rozšíření zákazu jízd
23.03.2006	Dopravní noviny	ČTK
Silničním dopravcům se nelibí záměr Strany zelených omezit jízdy kamionů od pátečního odpoledne do nedělního večera. Záměr, který nedávno v televizní debatě zmínil předseda strany Martin Buršík, označili minulý týden v otevřeném dopise Martinu Buršíkovi za populismus. "Zákaz jízd v takovémto rozsahu by byl v Evropě unikátním opatřením. Z toho jasně plyne znevýhodnění českých dopravců proti zahraniční konkurenci," uvedl v dopise generální tajemník Sdružení ČESMAD Bohemia Martin Špryňar. Čeští dopravci by se podle něj v Evropě stali jedinými podnikateli, kteří by mohli pracovat pouze čtyři a půl dne v týdnu, což by ohrozilo jejich schopnost splácet techniku. Přitom by to podle Martina Špryňara nepřineslo přesun dopravy na železnici, nýbrž jen k levnějším zahraničním dopravcům se zastaralým neekologickým vozovým parkem. Na tvrzení Martina Buršíka, že železnice má 50 procent volných kapacit, Martin Špryňar reagoval tím, že naplnění těchto kapacit by znamenalo snížení přepravy po silnici o pouhá tři procenta. V současnosti kamiony nesmějí jezdit v neděli celý den až do 22.00 hodin, a to po celý rok, a v červenci a srpnu ještě navíc také v sobotu od 7.00 do 20.00 hodin. Zelení navrhují zákaz jízd od pátku od 15.00 do neděle do 24.00 hodin.

Vysvědčení Martina Bursíka – od dopravců za populismus
23.03.2006	Dopravní noviny	Martin Špryňar
Sdružení ČESMAD Bohemia minulý týden adresovalo předsedovi Strany zelených Martinu Buršíkovi otevřený dopis, v němž reagovalo na snahu jeho strany omezit provoz nákladních vozidel. Dopis přinášíme v původním znění. Vážený pane předsedo, s narůstajícím údivem sleduji Vaše vystoupení z poslední doby na téma nákladní silniční dopravy, která chápu já i většina dopravců a řidičů kamionů jako tradiční kolorit českých předvolebních kampaní. Již Vaše vyjádření v rozhovoru pro MFD, že Vás osobně do Parlamentu dovezou kamiony, na mé tváři vyvolalo úsměv. Mamě přemýšlím, kterou část kamionu jste měl na mysli, protože vzhledem k Vašim vyjádřením Vás pravděpodobně do kabiny žádný řidič nepozve. Nicméně důvodem mého otevřeného dopisuje Vaše vystoupení v předvolební debatě v Otázkách Václava Moravce dne 9. března 2006, kde jste zmínil, že jedním z hlavních volebních témat zelených je zákaz kamionové dopravy od pátku 15.00 hod. do neděle 24.00 hod. a že železnice má 50 % volných kapacit. Na Vaše vyjádření reaguji otevřeným dopisem ne proto, že bych měl strach z prosazení Vašeho záměru, ale rád bych zachoval tento typický případ předvolebního populismu pro příští generace, a navíc v silniční dopravě jsme léta zvyklí si vše říkat na rovinu. Z tohoto důvodu Vás zdvořile žádám o veřejnou odpověď na následující jednoduché otázky. 
- Dle studie prezentované na konferenci v Evropském parlamentu k Dopravní politice EU v červenci loňského roku by znamenalo 50procentni (hypotetické) zvýšení kapacity železniční dopravy úbytek v nákladní silniční dopravě o pouhá 3 %. Co Vy na to? Skutečně trváte na tom, že Váš návrh vyřeší současnou situaci, která je spíše způsobena málo kapacitní infrastrukturou v České republice? 
- Před přibližně třemi týdny komisař EU pro dopravu Barrot veřejně přiznal, že Dopravní politika EU je nefunkční a je čas na její změnu. Ideály o násilném převodu zboží ze silnice na železnici se v ní objevují několik desítek let. A výsledek? V rámci EU vozí zboží v 90 % silniční dopravci. Napadlo Vás někdy, že kamion nejezdí pro potěšení svého majitele, ale veze zboží pro Vaše voliče? Zeptal jste se někdy výrobců, proč dávají přednost silniční dopravě? 
- V silniční dopravě pracuje více než 400 000 řidičů, které Vaším návrhem připravíte o část pracovní doby, tím pádem i výdělku a mnohé rovnou i o zaměstnání. Co jim mohu za Vás vzkázat? Pro připomenutí: Jsou to též voliči. 
- Zákaz jízd v takovémto rozsahu by byl v Evropě unikátním opatřením. Z toho jasně plyne znevýhodnění českých dopravců proti zahraniční konkurenci. Čeští dopravci se tak stanou v Evropě jedinými podnikateli, kteří budou moci pracovat pouze čtyři a půl dne v týdnu. Vzhledem k tomu, že jejich výrobním prostředkem je velice drahá moderní dopravní technika (průměrné stáří českých tahačů je o šest let nižší než osobních automobilů), je pravděpodobné, že při tomto omezení nebudou schopni ji splácet. Po jejich likvidaci se doprava nepře-sune na železnici, ale převezmou ji zahraniční autodopravci s levnějším zastaralým vozovým parkem, což může znamenat výrazně vyšší ekologickou zátěž. Nemyslíte, že Vaše opatření bude z tohoto pohledu spíše kontraproduktivní? 
- Nebylo by slušné všem stávajícím i budoucím investorům poctivě sdělit, že budou muset radikálně změnit výrobní rytmus, neboť jejich podniky budou zásobovány pouze čtyři a půl dne? Očekáváte, že za těchto podmínek zachovají České republice svou dosavadní přízeň? 
- Dle nezávislých průzkumů využívá většina populace k nákupům velkých nákupních středisek. Pokud se nemýlím, k většině z nich koleje nevedou ani nemají příliš velké skladovací prostory. Na které nádraží byste mi doporučil, abych si s rodinou o víkendu dojel na nákup? 
Vážený pane předsedo, možná jsem se neubránil troše nadsázky, ale Vaše návrhy též nepůsobí seriózním dojmem a rozhodné nezohledňují ekonomickou realitu dnešní Evropy. Byl bych pouze rád, abyste citlivé téma silniční dopravy jen nezneužíval k předvolebnímu boji, ale též seriózně nastínil občanům dopady Vašich, naštěstí nereálných, opatření. S uctivým pozdravem Ing. Martin Špryňar, v. r., generální tajemník Sdružení ČESMAD Bohemia 

Ministerstvo je připraveno podepsat smlouvu, mýtné se začne vybírat od ledna 2007
23.03.2006	Dopravní noviny	ČTK
Ministr dopravy Milan Šimonovský je připraven s firmou Kapsch podepsat smlouvu o dodávce mýtného systému, jakmile mu antimonopolní úřad doručí rozhodnutí, které přijal minulý týden. Ministr to oznámil s tím, že o podobě dodávky již s Kapschem nebude vyjednávat. Neumožňuje mu to totiž zákon. Ve smlouvě tak bude zakotveno, že Kapsch musí zprovoznit systém od 1. ledna příštího roku na všech dálnicích a rychlostních komunikacích, ale také na vybraných silnicích první třídy. 
Premiér Jiří Paroubek však minulý týden v této souvislosti řekl, že na místě ministra Milan Šimonovského by byl ještě nějakou dobu opatrný neúspěšní účastníci tendru totiž budou podávat stížnosti u evropských soudů. "Mám z toho smíšený pocit, a tento pocit jsem vyjádřil v dopise ministru dopravy v minulých dnech," poznamenal Jiří Paroubek. Ministerstvo dopravy v soutěži požadovalo zavést mýtné ve dvou etapách, od ledna 2007 na 970 kilometrech dálnic a rychlostních komunikací a o rok později na dalších více než 1100 kilometrech silnic první třídy. Vítězný Kapsch se nicméně později nabídl, že zprovozní naráz obě etapy. Mýtné se začne vybírat od vozidel nad 12 tun. Milan Šimonovský je přesvědčen, že hned v následujícím roce vláda zpoplatnění rozšíří i na vozidla nad 3,5 tuny, tedy v podstatě na všechna nákladní vozidla. Vláda svým usnesením bude v budoucnu rozhodovat o výši poplatků, které se budou lišit pro různé kategorie silnic, ale také pro různé denní doby a dny. Výší poplatků tak bude moci dopravce motivovat k tomu, aby využívali k jízdě časy mimo špičku. Výši poplatků ministerstvo vládě navrhne poté, co podepíše smlouvu s Kapschem a zanalyzuje celý projekt. Podle původních odhadů by se poplatky měly pohybovat v průměru kolem 4,05 Kč na kilometr dálnice a 1,90 Kč na kilometr silnice první třídy. Roční výnos státu by v takovém případě dosahoval asi deseti miliard Kč. 
Středočeský hejtman Petr Bendi minulý týden ministra dopravy písemně požádal, aby zastavil realizaci projektu elektronického mýtného a definitivní rozhodnutí ponechal vládě, která vzejde z červnových parlamentních voleb. Vybraný mikrovlnný systém je podle něj zastaralý a není slučitelný s jinými systémy, které zavedly nebo připravují jiné evropské země. "Velmi vážně se obávám, že prosazení mikrovlnného systému poškodí vývoj dopravní infrastruktury i ekonomiku České republiky. Jeho zavedení ve srovnání s alternativou moderních satelitních systémů může znamenat pro Českou republiku ztráty v řádech desítek miliard Kč," napsal Petr Bendi v dopise. Podle Milana Šimonovského však vláda může svým nařízením kdykoli rozhodnout o změně používané technologie pro určování polohy vozidla. V tendru ministerstvo požadovalo, aby byl mikrovlnný systém připraven kdykoli k přechodu na satelit. V následujících deseti letech, kdy bude Česká republika prostřednictvím technologie dodané Kapschem vybírat mýtné, může vláda rozhodnout, že chce systém změnit na satelitní, a Kapsch to bez dalších finančních nároků bude muset provést. 
Do českého tendru se přihlásili čtyři zájemci. Tři z nich ministerstvo pro formální nedostatky vyloučilo. V soutěži tak zůstal pouze Kapsch, který se posléze stal vítězem. Vyřazená Autostrade a Mytia se obrátily na antimonopolní úřad, který jejich námitky v první instanci odmítl. Rozkladem se zabýval předseda úřadu, který jej minulý týden také zamítl. Proti jeho rozhodnutí se firmy mohou obrátit k soudu, to již však nemá odkladný účinek. Autostrade již také podala podnět k Evropské komisi. Milan Šimonovský považuje rozhodnutí předsedy antimonopolního úřadu Martina Peciny za satisfakci. Podle něj se tak nade vši pochybnost prokázalo, že ministerstvo dopravy postupovalo v soutěži správně. 

Veřejná doprava by měla kombinovat přednosti železniční i autobusové dopravy
23.03.2006	Dopravní noviny	Milan Frydryšek
Často se diskutuje o možnostech autobusové linkové dopravy a železniční dopravy při zajišťování veřejné dopravy. O tom, jak lze tyto druhy dopravy kombinovat, a o významu veřejné dopravy obecně jsme hovořili s ředitelem odboru veřejné dopravy Ministerstva dopravy ČR Ing. Mgr. Jiřím Nálevkou. 
„Jaký význam má v moderní společnosti veřejná doprava?“
"Obecně lze význam veřejné dopravy shrnout zhruba do pěti oblastí. První z nich je oblast sociální: je nutné zajišťovat dostatečné možnosti dopravy pro občany, kteří nemohou použít individuální automobilovou dopravu, ať již proto, že si ji nemohou dovolit nebo je pro ně z nějakého důvodu nevýhodná. A zajištění takové dopravy je povinností veřejné správy. Další důvod pro zajišťování veřejné dopravy bychom mohli nazvat prostorový, protože zejména ve větších aglomeracích již intenzita individuální automobilové dopravy přerůstá kapacitu současných komunikací. Důsledkem jsou kongesce v centrech měst, které mají další negativní dopady." 
"Můžete se o nich zmínit?" 
"Jedním z nich je například zaboř půdy - vozidla je nutné někde odstavovat. Problém nedostatku míst pro parkování v centrech měst lze vyřešit buď budováním odstavných parkovišť, nebo nákladných podzemních garáží. Tím se dostáváme k třetímu důvodu pro rozvoj veřejné dopravy - ekologickému. Lze celkem přesvědčivě prokázat, že veřejná doprava vykazuje z hlediska externalit nižší měrné náklady než automobilová doprava individuální. A je také prokazatelné, že škody, které jsou hrazeny jinými formami z veřejných rozpočtů, respektive nejsou hrazeny vůbec, jsou vyšší u individuální než u veřejné automobilové dopravy. V rámci veřejné dopravy jsou pak náklady vyšší u linkové autobusové dopravy než u dopravy železniční." 
"Jaké jsou zbývající dvě oblasti, v nichž se projevuje význam veřejné dopravy?" 
"Dalším důvodem je bezpečnost, což do jisté míry souvisí i s ekologií či nehrazenými náklady. Veřejná doprava je obecně bezpečnější řidiči linkové autobusové dopravy i strojvedoucí vlaků jsou profesně způsobilí k řízení a tato způsobilost je ze strany dopravců důkladně kontrolována. Železniční doprava má navíc výhodu provozu na zabezpečené dopravní cestě, která je oddělena od běžného provozu, což vede k mnohem menšímu riziku vzniku nehod a zranění či usmrcení cestujících. Poslední důvod, o kterém bychom se ve vztahu k veřejné dopravě mohli zmínit, je možnost zajištění regionálního rozvoje. Pro turistiku je kvalitní dopravní dostupnost daného území klíčová, neboť umožňuje podporu terciárního sektoru, zejména rozvoj služeb v oblastech stravování a ubytování, které jsou přímo navázány na turistický ruch. 
"Často se hovoří o výhodách a nevýhodách železniční a autobusové dopravy..." 
"Co se týče toho, kdy využít železniční dopravu a kdy linkovou autobusovou dopravu, Ministerstvo dopravy ČR preferuje takový přístup, aby se tyto odlišné druhy dopravy navzájem doplňovaly a mohly využívat svých výhod. Železniční doprava je výhodná na pokrytí přepravních proudů, které mají značnou intenzitu. V tomto případě je schopna nabídnout odpovídající kvalitu a nabídku spojení, a to jak po stránce počtu spojení, tak po stránce kapacity soupravy. Proto je vhodné ji využívat na páteřní systémy, na páteřní linky v systému veřejné dopravy, k němuž napájecí linky budou tvořit autobusy linkové autobusové dopravy. Železnice má díky své technologické podstatě, tedy bezpečnějšímu provozu po zabezpečené dopravní cestě, a menší variabilitě při stanovování velikosti kapacity soupravy samozřejmě vyšší fixní náklady, a proto je dražší než linková autobusová doprava. Přesto je však třeba vnímat to, že tato větší nákladovost je vyvážena větší ekologičností, větším pohodlím, které je schopna nabídnout cestujícím, a v urbanizovaných oblastech i vyšší cestovní rychlostí (neprojevují se u ní negativní vlivy plynoucí ze silničního provozu) a vyšší bezpečností." 
"A jaké jsou podle vás přednosti autobusové dopravy?" 
"Výhody linkové autobusové dopravy jsou spíše v plošné dopravní obsluze území. Vzhledem k tomu, že zastávky autobusů lze zřizovat v kratších intervalech, pokrývá tato doprava mnohem lépe dané území. Jedná se tedy o vhodné řešení pro napáječe zmíněných páteřních systémů, které by podle mého názoru měly být primárně železniční. Další výhodou autobusové linkové dopravy je to, že lze mnohem efektivněji přizpůsobovat velikost vozidla očekávané poptávce. Na trhu jsou vozidla s poměrně širokým rozpětím přepravní kapacity od mikrobusů až po velké kloubové autobusy. To pak, na základě konkrétního ohodnocení intenzity přepravního vztahu, objednateli veřejné dopravy umožňuje volit a nasazovat autobus s odpovídající kapacitou." 
"Jak hodnotíte současnou situaci v České republice?" 
"Situace v České republice je z hlediska podílu veřejné dopravy na dělbě celkové přepravní práce poměrně příznivá, nicméně stále ještě existují značné rezervy. Postupně vznikají integrované dopravní systémy, které zejména ve vysoce urbanizovaných oblastech začínají využívat železnici jako vysoce kapacitní a provozně spolehlivý páteřní systém veřejné dopravy. To se také projevuje trvalým nárůstem počtu cestujících v příměstské dopravě (lze například jmenovat Pražskou integrovanou dopravu a IDS Jihomoravského kraje). Bohužel se však stále ještě plně nevyužívají výhody železniční dopravy v regionálních dopravních systémech, neboť se dosud plně nedaří koncentrovat přepravní proudy na páteřních sítích. V této oblasti vidím velký nevyužitý potenciál železniční dopravy, která by zajistila kvalitní a pravidelnou dopravu při úspoře celkových finančních prostředků vynakládaných kraji na zajištění dopravní obsluhy území regionu." 

Evropská komise popřela, že by proti ČR zahájila řízení
23.03.2006	Dopravní noviny	ČTK
Evropská komise minulý týden popřela, že by proti České republice zahájila řízení pro porušení práva kvůli výběrovému řízení na dodávku elektronického mýtného. Potvrdila nicméně, že se českým rozhodnutím dát přednost systému pozemních čidel před satelitním systémem zabývá. "Tato záležitost je teprve ve velmi počátečním stadiu a potrvá ještě dosti dlouho, než se Evropská komise rozhodne, zda je opodstatnění k zahájení takového řízení," uvedl zdroj z Evropské komise, který si nepřál být jmenován. Dodal, že se čeká na právnický posudek, zda Česká republika svou volbou pozemního systému elektronického mýtného porušila právo. Pokud by Evropská komise k takovému názoru dospěla, bude Prahu o záměru zahájit řízení informovat ještě předtím, než ho formálně spustí. Na internetu se před čtrnácti dny objevila informace, že je k dispozici dokument, z nějž vyplývá, že Evropská komise zahajuje řízení s odvoláním na evropskou směrnici o součinnosti elektronického mýtného. "V současné době zahajujeme řízení pro porušení práva (infringement)...", stálo údajně v dopise. Existenci dopisu ovšem nepotvrdila ani Evropská komise, ani české zastoupení při EU. 
Z dostupných informací vyplývá, že Evropská komise se českým elektronickým mýtným zabývá ze dvou důvodů. Generální ředitelství pro vnitřní trh zajímá, zda při výběru vítězné firmy Kapsch nedošlo k porušení pravidel o zadávání veřejných zakázek, a to na základě stížností neúspěšných konkurentů. Generální ředitelství pro dopravu zase zkoumá, nakolik je česká volba pozemního systému slučitelná s příslušnou směrnicí o elektronickém mýtném v Evropské unii. Směrnice sice nenařizuje, jaké systémy mají státy zavádět, výrazně ovšem doporučuje satelitní systém, a to také vzhledem ke spouštění družicového pokrytí Galileo. Tendr na systém elektronického výběru mýtného v ČR vyhrála rakouská společnost Kapsch. Na soutěž si u Evropské komise stěžovala nejen vyřazená italská společnost Autostrade, ale i další subjekty, které se jej ani nezúčastnily. Antimonopolní úřad v první instanci potvrdil, že ministerstvo dopravy při výběru vítěze tendru postupovalo správně. Vyřazená Autostrade a sdružení Mytia se opět odvolaly. 

Cínovec mohou v obou směrech zdarma využívat další dopravci
23.03.2006	Dopravní noviny	ČTK
Výjimku umožňující bezplatné obousměrné využívání hraničního přechodu v Cínovci na Teplicku, který je od minulého týdne až do konce roku na příjezdu z Německa uzavřen pro vozidla nad 12 tun, mají nyní po kamionech z Teplická a Ústecká i dopravní firmy se sídlem na Déčínsku a Litoměřicku. Minulý týden o tom informovala mluvčí ministerstva dopravy Marcela Žizková. Také dopravci z jiných regionů mohou o povolení přejíždět přes cínovecký přechod oběma směry požádat, musejí však za něj zaplatit. Obrátit se mohou na zemský úřad okresu Weisseritz prostřednictvím formuláře zveřejněného na internetu. Kamiony by měly platit minimálně 25 (zhruba 720 Kč) za jednu jízdu, či 215 (zhruba 6200 Kč) za povolení pro jedno vozidlo platné až do 31. prosince. Důvodem omezeného provozu hraničního přechodu jsou stavební úpravy na německé silnici B170, která navazuje na příjezdovou komunikaci v Cínovci. Opatření potrvá do konce roku, kdy by měla být dokončena dálnice D8 včetně návazné německé dálnice A17. Zatímco obyvatelé obcí na Teplicku pod cínoveckým přechodem na hlavním tahu E55 jsou nyní mnohem méně obtěžováni projíždějícími nákladními vozidly, provoz na hraničním přechodu v Rumburku na Děčínsku, kudy se kamiony vracejí do Čech, výrazně vzrostl. Se zvýšeným provozem musejí počítat i řidiči využívající přechod s Německem ve Vojtanově na Chebsku. ww.mdcr.cz, www.weisseritzkreis.com.

Starosta zpochybňuje kompetentnost ministra
24.3.2006	Právo-střední Čechy	Josef Kales
Spor občanů se samosprávou o napojení Prahy 12 na expresní okruh vsál i ministra životního prostředí. Jak napojit městskou část Praha 12 na expresní okruh bez devastace přírody a bez schválností, které neberou konce? Plánovaná silnice je společným problémem radnice i místního občanského sdružení, přesto je spíše rozděluje. Do věci se minulý týden vložil ministr životního prostředí Libor Ambrozek. „Vést silnici podél řeky je velmi problematická varianta,“ zhodnotil v minulém týdnu nabídnuté varianty na setkání s občany právě ministr. Čtyřproudová silnice podle něho svede dopravu do klidového a rekreačního území, které je na pražské poměry neobyčejně zachovalé.
Zneužívaný problém?
Komořany lze s okruhem kolem Prahy spojit „novou Komořanskou“ po pravém břehu Vltavy, anebo dopravu svést přes nový most na úrovni Lahoviček. Obě řešení si vynutí stavební zásahy do říční krajiny, verze s mostem přinese podle Sdružení občanů Prahy 12 menší zátěž pro obyvatele a snazší výkup pozemků. Sdružení podle svých slov již tři roky bojuje za otevřenou diskusi a vyčítá starostovi Prahy 12 snahu o pravý opak. Šestnáctého. března uspořádalo v komořanském zámku setkání s občany, kam pozvali i ministra Ambrozka. „Uvedené setkání i občanské sdružení samotné zneužívají lidovci k předvolební kampani. Děsivé je, že tam přišel i jejich pražský lídr Cyril Svoboda. Nevím, jak se napojení na okruh týká ministerstva zahraničí,“ řekl Právu starosta Prahy 12 Petr Hána (ODS). „Pozvánku mi schválně dali dvě hodiny před konáním akce, jen aby měli alibi, že mě pozvali. Pro nemoc jsem se omluvil, ale to na tom setkání prý nezaznělo,“ prohlásil. „Pozvánka byla na radnici doručena už dva dny dopředu. Schválně jsme si to na radnici nechali orazítkovat,“ namítá opoziční zastupitelka Daniela Rázková (KDU-ČSL), členka občanského sdružení. Strana se podle ní tématu usilovně věnuje dva roky. „Je logické, že se nás oba ministři snaží podpořit, Cyril Svoboda tu dlouho bydlel. Spolupracuje s námi celá řada politiků z jiných stran včetně členů ODS na Praze 6. Také tam stavějí radiálu,“ uvedla.
Otevřený dopis
Starosta Prahy 12 reagoval na Ambrozkovo vystoupení ve středu otevřeným dopisem. Ministr je podle něho nekompetentní, pokud prosazuje přemostění v ekologicky cenném soutoku Berounky s Vltavou. „Pak si neumím představit, že byste mohl i nadále zůstat ve funkci,“ vyzývá Hána ministra k vysvětlení. „Pan Ambrozek byl na setkání pozván jako ministr životního prostředí a právě k otázkám svého resortu se vyjadřoval. Pobřežní variantu označil za zatěžující, vliv na životní prostředí u ostatních doporučil posoudit. Žádnou z variant jednoznačně neupřednostnil,“ bránila ministra jeho mluvčí Karolína Šůlová s tím, že se 2. dubna vrátí z Mexika. Všechny navrhované varianty má 4. dubna na svém zasedání vyhodnotit zastupitelstvo Prahy 12. O změně územního plánu, která by umožnila pobřežní variantu, bude ovšem rozhodovat pražské zastupitelstvo.

Odpovídáme poptávce po změně
24.03.2006	Právo-východní Čechy	Vladimír Plesník
PAVEL KŘIVKA, JEDNIČKA ZELENÝCH NA PARDUBICKU, ŘEKL: 
* Pokud vaší straně přízeň vydrží, pronikne do Sněmovny jako černý kůň voleb. Čemu přičítáte takové znovuzrození? 
Strana zelených odpovídá na poptávku po změně. Nabízíme moderní program a osobnosti s dobrým vzděláním a dobrou pověstí. Vedle předsedy Martina Bursíka je to např. Eva Tylová, Dana Kuchtová nebo Iva Kotvová. Velmi důležité bylo také ukončení hádek uvnitř strany. Myslím, že voliči rovněž oceňují, že neneseme odpovědnost za chyby minulých vlád. 
* Proslýchá se, že vedení zelených chce ještě zamíchat pořadím na kandidátkách - podle obrazu svého. 
Právě z podnětu vedení strany byl přijat řád trojkolových primárních voleb, kterými kandidáti na předních místech museli projít. Nepředpokládám proto žádné další změny, protože by to nutně znamenalo porušení stanov a dalších stranických předpisů, a v neposlední řadě i zahrávání si s důvěrou voličů. 
* Šejdíři, kteří zamořují Česko německým odpadem, jsou stejně vynalézaví jako tuneláři: míchají obsah českých a německých popelnic, přivádějí firmy na jedno použití ke krachu... Jak tomu chcete učinit přítrž? 
Přísnější a systematičtější kontrolou, zejména ověřováním údajů v dokumentech k nákladům. Kontrola musí zahrnovat i zařízení a firmy (skládky, spalovny apod.), kam odpad míří. 
* Ve vašem volebním kraji je problémem vedení "dálnice" R35 na Olomouc. 
Jsem pro maximální využití nynější silniční trasy okolo Svitav. Tzv. severní varianta přes Českou Třebovou připomíná rozmáchlý tah štětcem nějakého impresionisty. Projektanti pouze zapomněli, že nejde o malířské plátno, ale o hodnotnou a členitou krajinu, o "zemský ráj to na pohled". 
* Není tajemstvím, že chcete vnést do politiky méně sebestřednosti a více humoru. 
S humorem je třeba začít u sebe. Nevadí mi vtipy kolující o mně a mám rád používání přezdívek. Snažil bych se nemluvit úřednicky a nepoužívat suché a rádoby učené formulace, v nichž je spousta anglických slov s českými koncovkami. 

Dálnice R35 opět ve středu zájmu
24.03.2006	www.politikon.info	Ivan Turnovec
Nejen v Libereckém, ale i v Pardubickém kraji existují rozdílné názory na severní a jižní variantu dálnice. TU severní protlačoval i starosta Turnova ing. Hejduk v rozporu s rozhodnutím zastupitelstva a přání občanů. Potěšitelné je, že bez ohledu na tlaky úředníků, turnovskému starostovi podobných, těšících se na investiční peníze, je konečně k dispozici kompaktní rozhodnutí ministerstva životního prostředí a rozumně uvažuje i ministerstvo pro místní rozvoj. Objevilo se o tom několik příspěvků v regionálních přílohách MfD. Za významné pokládám zveřejnění (liberecká MfD 20. 3.): Liberecký kraj účelově znevýhodnil jižní variantu R35 před severní. Tvrdí to ministr životního prostředí. Materiál Libereckého krajského úřadu, který měl podpořit výstavbu severní varianty procházející Českým rájem, účelově znevýhodňoval jižní variantu dálnice R35. Jižní varianta čtyřproudé silnice vede z Turnova do Jičína kolem Mnichova Hradiště a kopíruje Český ráj z jihu. Severní trasa dálnice, kterou prosazuje krajský úřad, vede středem Českého ráje mezi Kozákovem a Troskami. Podle MfD prohlásil ministr životního prostředí Libor Ambrozek, že materiál, který pro krajský úřad zpracoval Pavel Kučírek obsahuje chyby znevažující jeho hodnověrnost. Materiál kraje přitom měl odpovědět na otázku, jestli postaví jižní nebo severní variantu dálnice, vyšel ve prospěch té severní. Autor dokumentu dnes tvrdí, že byl pod nátlakem. Zpracovatel připsal v neprospěch jižní trasy třináct kilometrů silnice R10, která již stojí, navíc neposoudil vliv variant na krajinný ráz. Na stejné chyby, na které upozornil ministr Ambrozek, již před časem kraj upozornila občanská sdružení z Českého ráje. Koncepci severní varianty ministerstvo krajskému úřadu vrátilo k přepracování.
V MfD bylo uvedeno: „Koncepce byla spočítaná tak, aby severní varianta vyšla lépe. A myslím, že to udělali záměrně,“ uvedla Martina Pokorná z turnovského sdružení S drakem rval se Michael. „Pokud se odstraní chyby a bodové ohodnocení obou variant se přepočítá, tak jižní trasa vyjde lépe.“ Analytik vlivů prostředí Pavel Kučírek, zpracovatel podkladů se podle MfD hájí tím, že problém byl zpolitizován: „Během práce na mě byl vyvíjen tlak z různých stran a měl jsem na to málo času.“ Problematická také byla nesmyslně těžká metodika, kterou mi vnutili. A kraj také zasahoval do způsobů hodnocení jednotlivých úseků R35,“ kupříkladu důležitost bodu „kulturně-historicko-estetická hodnota krajiny“ kraj podle něj ponížil z padesáti procent na dvacet. „Udělali to s tím, že to byl můj subjektivní názor.“ Ministerstvo chce Kučírka potrestat. „Kvůli chybám zvažujeme, zda autorovi tohoto dokumentu nesebereme licenci,“ uvedl ministr. Potvrdil, že nesouhlasí se severní variantou. „Pokud bude kraj prosazovat severní trasu ve variantě čtyřpruhu, nemůže počítat s podporou ministerstva životního prostředí a CHKO Český ráj.“ Kromě CHKO podporují jižní variantu i místní občanská sdružení. Je potěšitelné, že severní trasa již nemůže počítat s podporou státu.

Dálnice vadí i na jihu
24.3.2006	Mladá fronta DNES-kraj Pardubický	VÍTĚZSLAV DITTRICH
Sotva kraj kývl na jižní variantu dálnice, tamní lidé začínají protestovat. Hádky kvůli chystané dálnici z Pardubického kraje na Moravu asi nikdy neskončí. Sotva se radní Pardubického kraje tento týden přiklonili k jižní variantě rychlostní komunikace R35 mezi Vysokým Mýtem a Mohelnicí a ustoupili tak protestům odpůrců severní trasy, začínají se ozývat nespokojenci z obcí na jižní trase. „Pokud čtyřproudová dálnice povede jihem, zabere nejúrodnější půdu na Svitavsku. Navíc vytvoří neprostupnou překážku, která zemědělcům zkomplikuje nebo znemožní hospodaření. Dálnice místy povede jen dvě stě metrů od silnice první třídy. Obě komunikace silně zatíží krajinu a přírodu,“ řekl soukromý zemědělec Jan Vaňous z Bohuňova u Litomyšle, který se svými sousedy a kolegy zakládá proti jižní variantě silnice R35 občanské sdružení. Podle krajského radního pro dopravu Ivo Tomana nejsou lidé z přípravného výboru Občanského sdružení Lipovec v Bohuňově jediní, komu jižní trasa dálnice R35 vadí. „Už před několika měsíci se proti ní vyjádřilo zastupitelstvo obce Řídký. Tento týden jsem dostal protest podepsaný majiteli většinou rozestavěných rodinných domků v Sedlišti a ve středu mě navštívili soukromí zemědělci a myslivci hospodařící v okolí Litomyšle,“ vypočítává radní Toman.
Počet nespokojenců s jižní trasou dálnice není konečný. „Řekl bych, že nikdo dlouho nevěřil, že silnice R35 by mohla vést jihem. Proto proti jižní trase skoro nikdo neprotestoval. Nyní se dá očekávat vlna odporu. U každé stavby silnice se najde někdo, komu vadí,“ uvedl Radim Lána z ekologického sdružení Zelený kohout Česká Třebová. Silný odpor proti dálnici očekávají i někteří starostové. „Když s námi o silnici R35 jednali naposledy, byly pro její jižní trasu u Dětřichova dvě varianty a já nevím, která bude platit. Ať se kraj rozhodne pro kteroukoli, každá bude někomu vadit. S jednou nebude souhlasit obec, protože protne její lesy. Podle druhé by měla dálnice vést chatovou oblastí, kde určitě také narazí na nesouhlas majitelů,“ řekla starostka Dětřichova na Svitavsku Marta Dvořáková. Zastupitelé většiny obcí na jižní trase s dálnicí nepočítali a teprve budou jednat o tom, zda jim nevadí. To je případ Bohuňovic nebo Cerekvice nad Loučnou. Naopak v Hrušové u Vysokého Mýta jsou lidé všemi deseti pro dálnici. Odlehčila by totiž provozu na silnici procházející středem vesnice. „Současné zatížení obce tranzitní dopravou je už řadu let neúnosné. Já ale nevěřím, že se na jihu bude stavět rychle. Podle původních slibů měla být v provozu už před třiceti lety,“ řekl Procházka.

Z REDAKČNÍ POŠTY: Řešení? Dostat kamiony na koleje!
24.03.2006	Pardubické noviny	JIŘÍ MALÍK
Zdá se, že by bitva o trasování rychlostní silnice R35 mohla být po několika letech konečně dobojována. I když po zkušenostech se současným krajským zastupitelstvem, které hraje na několika hřištích doslova "proti všem" se tomu nechce věřit, dokud nebude zastupiteli většinově odhlasován kompromis v podobě jižní varianty R35 s přivaděči na sever a obchvaty měst placenými státem. Dohoda kraje s ministerstvy potěšila bezesporu mnohé včetně mě. Nutno ale říci, že zásadní problém, kterým je narůstající, zejména nákladní a kamionové doprava - územně odsunuje, ale neřeší. Silnice R35 bude stále více hrát nelehkou úlohu 2. páteřní komunikace naší republiky. Jediné, co jí i nám žijícím v jejím okolí může dlouhodobě odlehčit v dýchání i ježdění, je postupné, ekonomicky motivované a efektivní převádění kamionů na koleje. S tím musí být samozřejmě spojena výstavba překladišť a logistických center. Toto v našem kraji připadá v úvahu například v Pardubicích či České Třebové a přinese to sebou krom zlepšení životního prostředí i vznik nových pracovních míst v regionu. JIŘÍ MALÍK, předseda ZO Strany zelených Rokytno.

Rokytno jako sevřené do kleští
24.03.2006	Pardubické noviny	pro
Rychlostní silnice R35 ještě nestojí, ale už nepříjemně zasáhla do životů obyvatel této obce na Pardubicku. Tři z nich přišli o domov dřív, než ho začali budovat. "Silnice bez pardonu prolomila územní plán obce z roku 1996," říká starosta Rokytna Josef Kubizňák. Při schvalování dokumentu zastupitelé se vznikem nové komunikace počítali - ovšem v jiném místě. Rokytno tedy začalo plánovat třetí etapu výstavby rodinných domů, prodalo pozemky stavebníkům, jenže pak přišel zvrat. "Ředitelství silnic a dálnic změnilo trasu silnice R35 a posunulo ji blíž k obci. Kvůli ochrannému pásmu silnice pak muselo být zastaveno územní řízení u části pozemků vyčleněných pro výstavbu," uvedl starosta. Pozemky se tak přes noc staly nevhodnými pro stavbu domů. Obec chtěla jejich majitelům pomoci od trápení, a tak od nich půdu odkoupila zpět za stejnou cenu, za jakou ji prodala. Týkalo se to tří občanů. V současné chvíli obec nemůže lidem nabídnout jiné místo pro výstavbu. "Pětatřicítka jakoby Rokytno sevřela do kleští," dodal Josef Kubizňák. 

Jižané burcují na poplach, nesouhlasí s vyvlastněním
24.03.2006	Hradecké noviny	MAGDALENA NAVRÁTILOVÁ
Memorandum kraje a ministerstva dopravy o výměně severní varianty rychlostní komunikace R35 za jižní rozzlobilo zemědělce na Litomyšlsku. "Jižané," starousedlíci, burcují na poplach a rozjíždějí petici za záchranu půdy. Trpělivé vyčkávání na úsudek odborníků se rolníkům vymstilo. Bojovníci z Ústeckoorlicka prosadili za hlasitého povyku svůj záměr, rychlostní silnice pravděpodobně povede jihem Pardubického kraje. "Pro poctivé zemědělce, kteří neobchodují s půdou, ale hospodaří na ní, znamená výrobní prostředek jako pro dělníka v továrně soustruh," shrnuje postoj zemědělců předseda litomyšlského Zemědělského sdružení vlastníků Jiří Janeček. Oddalování klíčového spojení mezi východem a západem nepomůže ani jedné straně. Pokud by totiž zastupitelé Pardubického kraje nezměnili hlasování ve prospěch jihu, naděje na moderní silnici, ať na jihu či na severu, by spadla na patnáct let pod stůl. 

VÍKENDOVÉ NETIPY LIBORA JAKUBCE
24.03.2006	Deník Pojizeří		lib
Do Turnova na folk... ale za moderní muzikou musíte vyrazit k sousedům. V neděli večer od 19.30 vystoupí v turnovském divadle českobudějovická folková kapela Nezmaři. V pondělí dopoledne sehraje ještě dvě vystoupení pro školy. Píšu to naprosto bez nadšení. Ne proto, že by nestálo zato zajít na dobrou folkovou kapelu, ale proto, že kromě folku, jazzu a country se v Turnově dlouhodobě stěží setkáte s něčím jiným. Turnov se na folkové poetice prostě zasekl. Za kapelami jako jsou Vypsaná fixa, Tři sestry, E!E, Ready Kirken, Kryštof, Hypnotix a tisícem dalších se musíme vypravit do Božkova, do Lomnice, do Františkova, do Jilemnice a dalších metropolí, které na to asi mají spíš než Turnov a v nichž nežijí pouze kotlíkáři. Jestli si v nové Střelnici mají donekonečna podávat dveře Lohonka Žalman s Vojtou Kiďákem Tomáškem, tak město zbytečně vyhodí 130 milionů. Vkusný táborák s lavičkami uprostřed palouku by byl levnější. Jestliže můj sloupek nic nezmění, tedy ať někoho alespoň naštve. Ale pořádně. 
Ministr Ambrozek udělal turné po Libereckém kraji 
Turnov - Dálnice přes Český ráj, přehrady v Krkonoších a geopark, to byla stěžejní témata, k nimž minulý pátek zahovořil ministr životního prostředí Libor Ambrozek na turné po Libereckém kraji. V turnovském muzeu debatoval s lidmi mimo jiné o tom, zda by čtyřproudá silnice R35 obcím v Českém ráji prospěla, či nikoli. 
V Harrachově se ztratily podepsané petiční archy 
Harrachov - Z harrachovského infostřediska zmizely dva podepsané archy petice proti stavbě přehrad v Krkonoších. "Na jednom bylo podepsáno asi dvacet lidí, na druhém pět," uvedla pracovnice infostřediska Alena Nováková. Petiční archy zřejmě omylem odnesli zahraniční turisté. Na arších totiž byla přetištěna mapka, takže je turisté považovali za informační materiál. Pořadatelům petice se do její víkendové uzávěrky podařilo podpisy místních lidí získat napodruhé. 
Na jazzových hodech zpívala Jitka Zelenková 
Turnov - Česká populární zpěvačka Jitka Zelenková se stala ozdobou víkendového festivalu Turnovské jazzové hody. Na pódiu turnovské Šperkárny se v sobotu večer představila v nezvyklé swingové poloze se skvělou kapelou Big Band Relax. Kromě Zelenkové šestý ročník festivalu nabídl i mladé kapely hrající klasický, moderní i latinskoamerický jazz. 
Na Turnovsku bude zachraňovat životy nový vůz 
Turnov - Nový žlutý VW Transportér T5 s označením Paramedik v pondělí rozšířil vozový park turnovského pracoviště Zdravotnické záchranné služby. Vůz je moderně vybaven, může použít pohon na všechna kola a pohání jej benzinový motor o síle 224 koní. "Vůz má vynikající zrychlení, takže budeme moci bezpečněji předjíždět," podotkl Jožka Mužíček, vedoucí řidičů turnovského operačního střediska. Auto včetně vybavení stálo 2,5 milionu korun. 
Zbytek chuchelské psí smečky skončil v útulku 
Chuchelna - Posledních šest psů, z toho jednu fenku se třemi štěňaty, odvezli v pondělí z Chuchelny na Semilsku pracovníci útulku Krásný Les. Jednalo se o pozůstatek asi dvacetihlavé psí smečky, která žila v polozbořeném mlýně. O odchyt psů požádala chuchelská radnice. 

Protidálniční ples v rovenské radnici
24.03.2006	Deník Pojizeří	lib
Zítra ve 20 hodin začne v sále radnice v Rovensku První protidálniční ples. Pořádá jej koalice obcí a občanských sdružení S.O.S Český ráj, která protestuje proti výstavbě čtyřproudé rychlostní silnice R35 údolím mezi Troskami a Kozákovem. K tanci a poslechu zahraje Taneční orchestr Rudy Mullera a dechovka Broďanka. V programu plesu vystoupí turnovská taneční škola lima a taneční skupiny Irské sestry a Keltské kroky. Pořadatelé rovněž předají ceny za boj proti rychlostní silnici R35. Součástí plesu bude aktualizovaná výstava Dálnice pod Troskami - poprava Českého ráje. 

Ropák do kraje v letošním roce nezabrousí
24.03.2006	Právo-Plzeňský kraj	ib
Ropák v Plzeňském kraji letos sídlit nebude. Ekologové ze zdejších Dětí Země totiž nenašli žádného vhodného kandidáta, který by si tuto anticenu určenou pro největšího škůdce životního prostředí zasloužil. "Problémů je v regionu dost, třeba doprava v Plzni, ale těžko se k nim hledá konkrétní viník," řekl Právu Martin Hyťha ze zmíněné organizace. Loni Děti Země nominovaly plzeňského primátora Miroslava Kalouse (ODS), a to za prosazování průtahu městem. "Tehdy neuspěl, znovu ho nominovat nebudeme," podotkl Hyťha. O republikovém vítězi nelichotivé ankety se rozhodne koncem dubna.

Účet za zimu: dvakrát více než loni
25.03.2006	Rovnost	rod
Nedostatek peněz na opravy zničených silnic hrozí brněnským silničářům. Během letošní zimy totiž utráceli mnohem více, než očekávali. Jen za posypovou sůl letos zaplatili přes dvacet milionů korun. "Letošní sezóna opravdu vybočovala z normálu, byla o měsíc delší než loňská," vysvětlil provozní ředitel Brněnských komunikací Leoš Chasák. Levnější štěrk se používá jen v nejnutnějších případech. "Jen asi na pěti až deseti procentech tras," přiblížil Chasák. To vadí Miroslavu Patrikovi z brněnské pobočky ekologické organizace Děti Země. "Letos mi připadalo, že se solení přehání. Sůl stéká do kanalizace a do čističek a zatěžuje životní prostředí," prohlásil. Ekolog navrhuje systém užívaný v severských zemích: "Tam se v podstatě jen prohrnuje a užívají se inertní materiály. Lidé jsou zvyklí na to, že když sněží, není cestování tak komfortní jako jindy. To jen u nás jsme příliš pohodlní." Silničáři už požádali o další peníze na letní údržbu. 

Stručný přehled zpráv
25.03.2006	ČT1	Týden v regionech
Moderátor (Jan Hrubeš): 
-------------------------------
Státní hrad Kokořín se vrací do soukromých rukou. Okresní soud v Mělníku rozhodl, že památka a okolní pozemky patří restituentům. Vydání hradu bránil Národní památkový ústav. Se svými argumenty ale u soudu neuspěl. Obě strany zvažují odvolání. Dědicové slibují, že hrad zůstane i nadále otevřen turistům. Silnice R35 z východních Čech na Moravu možná povede jižním směrem a nikoliv na sever. Vyplývá to z dohody mezi krajem a ministerstvem dopravy. Memorandum počítá s tím, že by trasa mohla kopírovat současnou silnici I.třídy. Kraj na oplátku požaduje přivaděče k městům na severu. 

Ministr by neměl dát na dojmy zelených lobbistů
25.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Liberecký	Zdeněk Brožek
Podle článku "Studie dálnice je plná chyb" (MF DNES Liberecký kraj 20.3.2006 - pozn. red) tvrdí pan ministr Ambrozek, že nesouhlasí se severní variantou. Nevím přesně, o jak závažné a podstatné chyby se ve studii jedná. Obecně lze říci, že se dá zpochybnit úplně všechno a v tak rozsáhlém elaborátu by byl zázrak, kdyby se chyba nevyskytla. V samotném článku je také mnoho chyb. Tou hlavní je jednoznačné tvrzení pana ministra, že nechce severní variantu. Jestli je tak zásadně proti, pak je jakákoliv studie - byť byla bezchybná - naprosto k ničemu. Domnívám se, že by neměl dát na svůj dojem nebo na dojmy svých zelených lobbistů či místních občanských sdružení, která mohou být jednostranná a úzce subjektivní. Fanatik, hájící svou stodolu nebo pohled z okna, může přece přírodě velmi škodit! Být ministrem ŽP znamená být objektivní a řídit se především fakty. Patrně by nebylo chybou, počkat si, jak dopadne opravená studie. 
Pan ministr upozornil na věcnou chybu zpracovatele - připsání třinácti kilometrů trasy R10 k jižní variantě. Zbytečný provoz na třinácti km R10 při příjezdu k jižní variantě dle mého názoru není chyba, ale zátěž, která by v budoucnu zatěžovala od západu celý Český ráj, a proto je zcela přirozené a správné dávat tento úsek s jižní variantou do souvislosti. Dalším účelovým tvrzením je, že severní trasa vede středem Českého ráje. S trasou silnice se v tomto prostoru počítalo ještě zcela nedávno před rozšířením CHKO. I proto není toto území součástí CHKO a myslím, že právem. Také je třeba položit si otázku, zda je chybou nebo úmyslem nezmínit v článku Valečov, Humprecht, archeologické naleziště a další skvosty, kde by jižní trasa vedla. Nezmínit, že jižní varianta vůbec neřeší tranzit od Krkonoš, je chyba nebo účel? Nezmínit současný stav na R35 a jak to chce řešit jižní varianta, je opomenutí, chyba nebo účel? Pokud kdokoliv neřeší spolu s dopady na přírodu i odstranění dálkové dopravy z úseku Jičín - Turnov, neřeší nic. 
V článku lze nalézt i pravdu. Dovedu si představit, že na zpracovatele pana Kučírka byl vyvíjen tlak. Patrně obrovský a poznámky o potrestání a ztrátě licence nejsou ničím jiným než ostudným zrcadlem, jak se s přírodou manipuluje i z těch nejvyšších míst. Pan Kučírek má dvě možnosti. Buď se stát hrdinou a padnout a nebo najít nějaké chyby, odsoudit sám sebe a vše přepočítat na hodnoty, zadané vrchností. Za vážné zamyšlení stojí ještě věta, vytištěná vedle fotografie pana ministra tučným písmem: "Severní trasa nemůže počítat s podporou státu". Jestli to je pravda, tak je zcela zbytečné zadávat drahé studie o tom, co kde přírodě škodí nebo neškodí. Navrhuji, aby se příště zadávaly pouze laciné studie zpracovatelům, kteří již dopředu budou vědět, jak má studie dopadnout. Nemusí to být odborníci, stačí, budou-li dobře věštit. Tak jako Martina Pokorná z turnovského sdružení S drakem rval se Michael -cituji: "Pokud se odstraní chyby a bodové ohodnocení obou variant se přepočítá, tak jižní trasa vyjde lépe". Tady se už o chybě nedá mluvit, to je jasnozřivost. Mohla ještě dodat, že přepočítávat se bude do té doby, až to konečně vyjde. Zdeněk Brožek, předseda občanského sdružení Antiekoteror.

Hejtman by si měl udělat pořádek
25.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Liberecký	David Pokorný
Je milé číst názor pana Skokana, že nikoliv Liberecký kraj, ale stát by se měl dále angažovat ve věci rychlostní silnice R35 (autor reaguje na článek Ministr Ambrozek do domu? Hůl do ruky!, MF DNES Liberecký kraj 23. 3. 2006 -poznámka redakce). Možná by si tedy pan hejtman měl udělat pořádek ve svém úřadě. Je asi třeba vyšetřit, kdože to vyvíjel nátlak na zpracovatele SEA o posouzení variant R35 Kučírka (tak se jmenovaný alespoň již poněkolikáté pro média včetně MFD vyjádřil). Je třeba připomenout, že to byla paní Lauermannová, dosud činná úřednice, vedoucí odboru územního plánování Krajského úřadu Libereckého kraje, která při projednávání konceptu územního plánu přizvala na odpůrce dálnice policii a jejíž odbor je odpovědný za to, že veřejnosti byla předložena studie plná nesmyslů jako například že Kozákov je zalesněný kopec, z kterého nic není vidět. Kdo, údajně z pověření úředníků krajského úřadu, to za zády pana Skokana objíždí starosty obcí Českého ráje a lobbuje pro severní variantu? Třeba úřad žije vlastním životem, třeba ještě plní zadání bývalého hejtmana Pavlíka, který pro R35 v severní variantě plédoval zcela nepokrytě. Nebo třeba úřad řídí někdo jiný. A k článku pana Skokana by možná ještě neškodilo podotknout, že nikoliv stát, ale občané rozhodují o stavbách, které jim zničí domovy. Petici proti R35 již podepsalo sedmnáct tisíc lidí. David Pokorný, Holenice, Český ráj.

FÁMOVINY: Rychlostní silnice povede vzduchem
25.03.2006	Noviny Svitavska	kach
Neschopnost ministerstva dopravy a Pardubického kraje dohodnout se na variantě trasy rychlostní silnice R35 přiměla vládu k razantnímu řešení. Silnici postaví na kilometr vysokých, samovýsuvných sloupech. "Je to jediná možnost jak silnici postavit a vyhnout se sporům s odpůrci a majiteli pozemků. Stavba se sice prodraží, ale všichni nakonec budou spokojeni. Řidiči budou mít silnici, zemědělci půdu a ekologové lesy," prozradil Josef Kecálek z ministerstva dopravy. Pro všechny, kteří si neumí představit, jak bude silnice na vysokých sloupech vypadat, připravuje ministerstvo exkurze do Velkého Meziříčí. "Všichni se podívají na most, který vede nad městem. Potom zajdeme do kulturního domu, poskytneme občerstvení a na promítačce se podíváme na schéma budoucí rychlostní silnice spojující východ Čech s Moravou," dodal Kecálek. Ministerští úředníci už v tuto chvíli malují do atlasů, kudy cesta přesně povede. Přestože už v ČKD začali s výrobou samovýsuvných sloupů, zbývá ještě vyřešit jeden zásadní problém. Tím je napojení vzdušné silnice na stávající komunikace. "Než se silnice postaví, určitě se nějaké řešení najde," dodal optimista Kecálek. 

KRÁTCE: Plán kraje: Teď anebo pak dlouho ne (výtah)
25.03.2006	Pardubické noviny	pro
V úterý příští týden přijede do Pardubic ministr dopravy Milan Šimonovský, aby se zúčastnil uzavřeného semináře o územním plánu Pardubického kraje, určeného pro zastupitele. Kromě jiného půjde i o trasu silnice R35, kterou ministerstva dopravy a životního prostředí prosazují na jih. Zastupitelé zatím vždy hlasovali pro sever, teď jim ale vláda v memorandu nabízí rozličné výhody - opravy silnic a výstavbu přivaděčů - stačí, když se rozhodnou pro jižní variantu. "Toto memorandum je řádným bodem na jednání vlády 12. dubna. Máme tedy záruku, že se jím bude muset zabývat každý nový ministr. I když se změní vláda, nezapadne to v červnu pod stůl," řekl náměstek hejtmana Ivo Toman. Pardubický kraj má ambice stát se prvním krajem v Česku, který bude mít svůj územní plán. Pokud to chce stihnout, než pro něj začne platit nový stavební zákon, musí být čistopis plánu hotový do dubna. "Nebo další tři, čtyři roky nebude nic. Kamiony budou jezdit všude možně po silnicích II. a III. třídy a kraj bude jen minimalizovat škody," varuje vicehejtman Roman Línek. 

Lidé na Pardubicku protestují proti jižní trase R35
25.03.2006	www.estav.cz	pb, snm, mist
Lidé v Pardubickém kraji nyní protestují i proti jižní variantě plánované rychlostní komunikace R35, která v budoucnu spojí východní Čechy s Moravou. Na této trase se dohodl kraj s ministerstvem dopravy, přestože zastupitelé dříve souhlasili se severní variantou. Sotva se radní přiklonili k jižní variantě R35 mezi Vysokým Mýtem a Mohelnicí, a ustoupili tak protestům odpůrců severní trasy, začínají se ozývat nespokojenci z obcí na jižní trase. Podle odpůrců jižní trasy čtyřproudová dálnice zabere nejúrodnější půdu na Svitavsku. Navíc vytvoří neprostupnou překážku, která zemědělcům zkomplikuje nebo znemožní hospodaření. Dálnice místy povede jen 200 metrů od silnice první třídy. Obě komunikace silně zatíží krajinu a přírodu. Počet nespokojenců s jižní trasou dálnice není konečný. Pravděpodobně nikdo dlouho nevěřil, že silnice R35 by mohla vést jihem. Proto proti jižní trase skoro nikdo neprotestoval. Nyní se dá očekávat vlna odporu. U každé stavby silnice se najde někdo, komu vadí. Silný odpor proti dálnici očekávají i někteří starostové. Ať se kraj rozhodne pro kteroukoli, každá bude někomu vadit. S jednou nebude souhlasit obec, protože protne její lesy. Podle druhé by měla dálnice vést chatovou oblastí, kde určitě také narazí na nesouhlas majitelů. Zastupitelé většiny obcí na jižní trase s dálnicí nepočítali a teprve budou jednat o tom, zda jim nevadí. Je to případ Bohuňovic nebo Cerekvice nad Loučnou. Naopak v Hrušové u Vysokého Mýta jsou lidé pro dálnici, která by odlehčila provozu na silnici procházející středem vesnice. 

Hejtman by si měl udělat pořádek
25.3.2006	Mladá fronta DNES-kraj Liberecký	David Pokorný
Názor: Je milé číst názor pana Skokana, že nikoliv Liberecký kraj, ale stát by se měl dále angažovat ve věci rychlostní silnice R35 (autor reaguje na článek Ministr Ambrozek do domu? Hůl do ruky!, MF DNES Liberecký kraj 23. 3. 2006 -poznámka redakce). Možná by si tedy pan hejtman měl udělat pořádek ve svém úřadě. Je asi třeba vyšetřit, kdože to vyvíjel nátlak na zpracovatele SEA o posouzení variant R35 Kučírka (tak se jmenovaný alespoň již poněkolikáté pro média včetně MFD vyjádřil). Je třeba připomenout, že to byla paní Lauermannová, dosud činná úřednice, vedoucí odboru územního plánování Krajského úřadu Libereckého kraje, která při projednávání konceptu územního plánu přizvala na odpůrce dálnice policii a jejíž odbor je odpovědný za to, že veřejnosti byla předložena studie plná nesmyslů jako například že Kozákov je zalesněný kopec, z kterého nic není vidět. Kdo, údajně z pověření úředníků krajského úřadu, to za zády pana Skokana objíždí starosty obcí Českého ráje a lobbuje pro severní variantu? Třeba úřad žije vlastním životem, třeba ještě plní zadání bývalého hejtmana Pavlíka, který pro R35 v severní variantě plédoval zcela nepokrytě. Nebo třeba úřad řídí někdo jiný… A k článku pana Skokana by možná ještě neškodilo podotknout, že nikoliv stát, ale občané rozhodují o stavbách, které jim zničí domovy. Petici proti R35 již podepsalo sedmnáct tisíc lidí. David Pokorný, Holenice, Český ráj.

Ministr by neměl dát na dojmy zelených lobbistů
25.3.2006	Mladá fronta DNES-kraj Liberecký	Zdeněk Brožek
Polemika: Podle článku „Studie dálnice je plná chyb“ (MF DNES Liberecký kraj 20.3.2006 - pozn. red) tvrdí pan ministr Ambrozek, že nesouhlasí se severní variantou. Nevím přesně, o jak závažné a podstatné chyby se ve studii jedná. Obecně lze říci, že se dá zpochybnit úplně všechno a v tak rozsáhlém elaborátu by byl zázrak, kdyby se chyba nevyskytla. V samotném článku je také mnoho chyb. Tou hlavní je jednoznačné tvrzení pana ministra, že nechce severní variantu. Jestli je tak zásadně proti, pak je jakákoliv studie - byť byla bezchybná - naprosto k ničemu. Domnívám se, že by neměl dát na svůj dojem nebo na dojmy svých zelených lobbistů či místních občanských sdružení, která mohou být jednostranná a úzce subjektivní. Fanatik, hájící svou stodolu nebo pohled z okna, může přece přírodě velmi škodit! Být ministrem ŽP znamená být objektivní a řídit se především fakty. Patrně by nebylo chybou, počkat si, jak dopadne opravená studie.
Pan ministr upozornil na věcnou chybu zpracovatele - připsání třinácti kilometrů trasy R10 k jižní variantě. Zbytečný provoz na třinácti km R10 při příjezdu k jižní variantě dle mého názoru není chyba, ale zátěž, která by v budoucnu zatěžovala od západu celý Český ráj, a proto je zcela přirozené a správné dávat tento úsek s jižní variantou do souvislosti. Dalším účelovým tvrzením je, že severní trasa vede středem Českého ráje. S trasou silnice se v tomto prostoru počítalo ještě zcela nedávno před rozšířením CHKO. I proto není toto území součástí CHKO a myslím, že právem. Také je třeba položit si otázku, zda je chybou nebo úmyslem nezmínit v článku Valečov, Humprecht, archeologické naleziště a další skvosty, kde by jižní trasa vedla. Nezmínit, že jižní varianta vůbec neřeší tranzit od Krkonoš, je chyba nebo účel? Nezmínit současný stav na R35 a jak to chce řešit jižní varianta, je opomenutí, chyba nebo účel? Pokud kdokoliv neřeší spolu s dopady na přírodu i odstranění dálkové dopravy z úseku Jičín - Turnov, neřeší nic.
V článku lze nalézt i pravdu. Dovedu si představit, že na zpracovatele pana Kučírka byl vyvíjen tlak. Patrně obrovský a poznámky o potrestání a ztrátě licence nejsou ničím jiným než ostudným zrcadlem, jak se s přírodou manipuluje i z těch nejvyšších míst. Pan Kučírek má dvě možnosti. Buď se stát hrdinou a padnout a nebo najít nějaké chyby, odsoudit sám sebe a vše přepočítat na hodnoty, zadané vrchností. Za vážné zamyšlení stojí ještě věta, vytištěná vedle fotografie pana ministra tučným písmem: „Severní trasa nemůže počítat s podporou státu“. Jestli to je pravda, tak je zcela zbytečné zadávat drahé studie o tom, co kde přírodě škodí nebo neškodí. Navrhuji, aby se příště zadávaly pouze laciné studie zpracovatelům, kteří již dopředu budou vědět, jak má studie dopadnout. Nemusí to být odborníci, stačí, budou-li dobře věštit. Tak jako Martina Pokorná z turnovského sdružení S drakem rval se Michael -cituji: „Pokud se odstraní chyby a bodové ohodnocení obou variant se přepočítá, tak jižní trasa vyjde lépe“. Tady se už o chybě nedá mluvit, to je jasnozřivost. Mohla ještě dodat, že přepočítávat se bude do té doby, až to konečně vyjde. Zdeněk Brožek, předseda občanského sdružení Antiekoteror.

Plán kraje: Teď anebo pak dlouho ne
25.3.2006	Pardubické noviny	pro
V úterý příští týden přijede do Pardubic ministr dopravy Milan Šimonovský, aby se zúčastnil uzavřeného semináře o územním plánu Pardubického kraje, určeného pro zastupitele. Kromě jiného půjde i o trasu silnice R35, kterou ministerstva dopravy a životního prostředí prosazují na jih. Zastupitelé zatím vždy hlasovali pro sever, teď jim ale vláda v memorandu nabízí rozličné výhody ­ opravy silnic a výstavbu přivaděčů ­ stačí, když se rozhodnou pro jižní variantu. "Toto memorandum je řádným bodem na jednání vlády 12. dubna. Máme tedy záruku, že se jím bude muset zabývat každý nový ministr. I když se změní vláda, nezapadne to v červnu pod stůl," řekl náměstek hejtmana Ivo Toman. Pardubický kraj má ambice stát se prvním krajem v Česku, který bude mít svůj územní plán. Pokud to chce stihnout, než pro něj začne platit nový stavební zákon, musí být čistopis plánu hotový do dubna. "Nebo další tři, čtyři roky nebude nic. Kamiony budou jezdit všude možně po silnicích II. a III. třídy a kraj bude jen minimalizovat škody," varuje vicehejtman Roman Línek.

Konec dobrý, všechno dobré
25.03.2006	Orlické noviny		JIŘÍ ZEDNÍČEK
Zdá se, že kauza okolo plánované rychlostní komunikace R35 v Pardubickém kraji dosáhla bodu obratu a směřuje ke kompromisu, který bude výhodný a přijatelný pro většinu zúčastněných stran. Po vysilujícím tříletém maratonu jednání a protestů, kdy občas i chrastily halapartny, se nalezlo řešení, které ovšem leželo na stole již od začátku. Husité zpod Šuráňkova kopce se opět mohou uložit ke spánku a spolu s blanickými kolegy odpočívat, dokud zase nebude kraji nejhůře. Snad bude alespoň sto let klid. Lidé, kteří měli obavu z nenávratného zásahu do krajiny, budou moci klidně spát, krajští politici, kteří vymýšlej, jak nejlépe prospět kraji s omezenými finančními prostředky, zase mohou mít pocit zadostiučinění z toho, jak prodali zajíce za dvě kozy. Konec dobrý, všechno dobré. Přeci jen však zůstává stín pochybností, co kdyby to všechno dopadlo jinak. Co kdyby se lidé nepostavili proti svým voleným zástupcům na krajském úřadě, vzdali to nebo si řekli, že to nemá cenu, že stejně ničeho nedosáhneme? Patří jim uznání, že to nevzdali, překonali počáteční strach a skepsi a nakonec dokázali pohnout kolosem státního aparátu. Je to pro všechny velká zkušenost a důkaz, že se přeci jen od revoluce mnohé změnilo a jsme na tom o poznání lépe než třeba v Bělorusku. Díky Bohu! JIŘÍ ZEDNÍČEK, Sloupnice.

KRÁTCE: Protidálniční ples v rovenské radnici (výtah)
25.03.2006	Deník Pojizeří		lib
Rovensko pod Troskami - Dnes ve 20 hodin začne v sále radnice v Rovensku První protidálniční ples. Pořádá jej koalice obcí a občanských sdružení S.O.S Český ráj, která protestuje proti výstavbě čtyřproudé rychlostní silnice R35 údolím mezi Troskami a Kozákovem. K tanci a poslechu zahraje Taneční orchestr Rudy Mullera a dechovka Broďanka. V programu plesu vystoupí turnovská taneční škola lima a taneční skupiny Irské sestry a Keltské kroky. Pořadatelé rovněž předají ceny za boj proti rychlostní silnici R35. Součástí plesu bude aktualizovaná výstava Dálnice pod Troskami - poprava Českého ráje. 

Zastánci jezů zneužili školy
25.3.2006	Lidové noviny	JANA MACHÁLKOVÁ
Děčínské děti měly nakreslit logo sporného vodního díla na Labi. Část škol to pobouřilo. Na děčínských základních školách právě probíhá neobvyklá výtvarná soutěž. Děti mají nakreslit logo, které se pak bude používat v souvislosti s jezem na Labi. Hlavní cenou pro vítěze je výlet lodí z Děčína na Slapy. Všichni ostatní školáci, kteří do soutěže pošlou svůj obrázek, se podle organizátorů mohou těšit na "zábavné a sportovní odpoledne". Soutěž vymyslelo Ředitelství vodních cest a děčínská radnice. Oba úřady stavbu jezů dlouhodobě podporují. Projekt přitom už deset let provázejí pochybnosti a vláda o něm dosud nerozhodla. Kritizuje ho mimo jiné i ministerstvo životního prostředí. Do soutěže se zapojilo devět z jedenácti děčínských základních škol. 
"Nezúčastnili jsme se. O jezech děti učíme z různých úhlů pohledu a nechtěl jsem, aby se k tomu tímto způsobem vyjadřovaly," řekl ředitel základní školy Na Stráni Vít Průša. Soutěž se ale nelíbí ani školám, které se do ní zapojily. "Zaštítila to radnice, takže jsem v tom neviděla nic špatného. Teď si ale myslím, že zneužili děti pro své politické záležitosti," říká Olga Křivohlavá z vedení děčínské základní školy Komenského. Starosta Děčína Vladislav Raška na soutěži nevidí nic divného. "Šlo nám jen o to, aby děti nakreslily, jak si vodní dílo na Labi představují. To je vše," říká Raška. Podle něj o nějakém "zneužití dětí" nemůže být řeč. "Nebyl tam žádný motiv zneužívat dětskou mysl. Pokud ale někdo se stavbou jezu nesouhlasí, ani se nedivím, že přijde s takovým příběhem," říká Raška. Šéf Ředitelství vodních cest Miroslav Šefara se s LN o soutěži vůbec nechtěl bavit a po první otázce položil telefon.
Hezký, barevný, veselý jez
Podle Erika Šidláka, který se zabývá komunikačními strategiemi, ale oba úřady školáky soutěží jednoznačně zneužili. "Dítě takovou věc nedokáže posoudit z odborného hlediska. Kreslí obrázek a dá do toho jen svou emoci," říká Šidlák. Podle něho organizátoři určitě vyberou ten nejbarevnější a nejpozitivnější obrázek. "Na veřejnost to potom bude dělat dojem, že když ten projekt děti vidí takhle hezky, nemůže to být přece až tak špatný projekt," říká Šidlák.
Jak to vypadá s jezy na Labi
Před rokem se vláda dohodla, že se na Labi postaví jen jedno zdymadlo místo dvou. Na projekt teď ale probíhají odborné posudky a dosud není jasné, jestli jez v Děčíně vyroste. Proti jezům se staví ministerstvo životního prostředí a ekologové. Pro jsou ministerstvo dopravy a řada severočeských politiků.

Jaderný reaktor jako argument
27.3.2006	Právo-střední Čechy	ČTK
Kraj chce získat ministerstvo pro jižní trasu obchvatu Prahy. Středočeský kraj chce v dubnu předložit zastupitelům ke schválení návrh územního plánu velkého územního celku Pražský region. Jeho záměr komplikuje variantní řešení části vnějšího obchvatu hlavního města. Kraj je pro jižní trasu, jež vede z Ruzyně přes Suchdol a Březiněves. Ekologický posudek ministerstva životního prostředí ale připouští i severní trasu, která je dál od metropole a prochází územím středních Čech. Kraj ji pokládá za nerealistickou, protože vede blízko jaderného reaktoru v Řeži u Prahy. Věří, že ministerstvo tento argument uzná. „Pokusíme se přesvědčit ministerstvo pro jižní trasu, která už je zanesena v územním plánu Prahy,“ řekl krajský radní Ladislav Kutík. Bez konečného stanoviska ministerstva by podle něj bylo obtížné územní plán Pražského regionu schválit, protože by na něm zůstala „bílá místa“.
Pražský region se rozkládá těsně za hranicemi hlavního města a zahrnuje bývalé okresy Prahavýchod a Praha-západ. Vnější obchvat metropole by jím měl částečně vést. Schválení plánu je důležité i pro chystanou výstavbu dálnice D3 z Prahy směrem do Českých Budějovic. Kraj už koncem minulého roku požádal ministerstvo životního prostředí, aby své stanovisko k severní variantě změnilo a vyjádřilo se i k argumentům kraje proti této trase. „Doposud ale neodpovědělo, i když kraj před 14 dny svou žádost zopakoval,“ stěžuje si mluvčí kraje Martin Kupka. „Je to velmi složité, protože se zde střetává řada protichůdných zájmů. Ministerstvo má na stole žádost Středočeského kraje a v současné době shromažďuje podklady pro své stanovisko. Kraj ještě všechny relevantní podklady nedodal,“ prohlásila mluvčí ministerstva Kateřina Šůlová.

Konec dobrý, všechno dobré
28.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	Jiří Zedníček
Z VAŠICH DOPISŮ: Zdá se, že kauza okolo plánované rychlostní komunikace R35 z východních Čech na Moravu v Pardubickém kraji dosáhla bodu obratu a směřuje ke kompromisu, který bude výhodný a přijatelný pro většinu zúčastněných stran. Po vysilujícím tříletém maratonu jednání a protestů, kdy občas i chrastily halapartny, se našlo řešení, které ovšem leželo na stole již od začátku. Husité zpod Šuráňkova kopce se opět mohou uložit ke spánku a spolu s blanickými kolegy odpočívat, dokud zase nebude kraji nejhůř. Snad bude klid alespoň sto let. Lidé obávající se nenávratného zásahu do krajiny budou moci klidně spát a krajští politici, kteří vymýšlejí jak nejlépe prospět kraji s omezenými finančními prostředky, mohou mít pocit zadostiučinění, že prodali zajíce za dvě kozy. Konec dobrý, všechno dobré. Přeci však zůstává stín pochybností, neboť všechno mohlo dopadnout i jinak. Co kdyby se lidé nepostavili proti svým voleným zástupcům na krajském úřadu a řekli si, že stejně ničeho nedosáhnou? Za to, že se nevzdali, překonali počáteční strach a skepsi a nakonec dokázali pohnout kolosem státního aparátu, jim patří uznání. Je to pro všechny velká zkušenost a důkaz, že od revoluce se přece jen mnohé změnilo a jsme na tom o poznání lépe než třeba v Bělorusku. Díky Bohu! 

Konec dobrý, všechno dobré
28.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	Jiří Zedníček
Z VAŠICH DOPISŮ: Zdá se, že kauza okolo plánované rychlostní komunikace R35 z východních Čech na Moravu v Pardubickém kraji dosáhla bodu obratu a směřuje ke kompromisu, který bude výhodný a přijatelný pro většinu zúčastněných stran. Po vysilujícím tříletém maratonu jednání a protestů, kdy občas i chrastily halapartny, se našlo řešení, které ovšem leželo na stole již od začátku. Husité zpod Šuráňkova kopce se opět mohou uložit ke spánku a spolu s blanickými kolegy odpočívat, dokud zase nebude kraji nejhůř. Snad bude klid alespoň sto let. Lidé obávající se nenávratného zásahu do krajiny budou moci klidně spát a krajští politici, kteří vymýšlejí jak nejlépe prospět kraji s omezenými finančními prostředky, mohou mít pocit zadostiučinění, že prodali zajíce za dvě kozy. Konec dobrý, všechno dobré. Přeci však zůstává stín pochybností, neboť všechno mohlo dopadnout i jinak. Co kdyby se lidé nepostavili proti svým voleným zástupcům na krajském úřadu a řekli si, že stejně ničeho nedosáhnou? Za to, že se nevzdali, překonali počáteční strach a skepsi a nakonec dokázali pohnout kolosem státního aparátu, jim patří uznání. Je to pro všechny velká zkušenost a důkaz, že od revoluce se přece jen mnohé změnilo a jsme na tom o poznání lépe než třeba v Bělorusku. Díky Bohu! 

Ekologové žalují Pardubický kraj kvůli stavbě kanálu u Přelouče
28. 03. 2006	Deník veřejné správy (denik.obce.cz)	ČTK, Petr Bayer, jpt
Občanská sdružení Svoboda zvířat Hradec Králové a Děti Země z Brna podala ke Krajskému soudu v Hradci Králové žalobu proti Pardubickému kraji. Úřad loni v prosinci zamítl jejich odvolání proti územnímu rozhodnutí na výstavbu plavebního stupně Přelouč na Pardubicku. Žaloba především kritizuje nesplnění podmínek ochrany přírody, porušení směrnic Evropské unie a nezákonný zásah do biotopů řady chráněných druhů živočichů, řekl dnes ČTK Michael Kousal ze Svobody zvířat. Stanovisko krajského úřadu ČTK zjišťuje. "Výstavba kanálu je pro nás stále nepřijatelná, neboť má procházet územím s téměř 60 chráněnými druhy rostlin a živočichů, včetně druhů chráněných i Evropskou unií," uvedl Miroslav Patrik z Dětí Země. Vydání územního rozhodnutí bylo podle Kousala předčasné, neboť náhradní stanoviště pro vymírajícího modráska očkovaného nejsou dodnes funkční a vytváření nových biotopů pro ostatní vzácné druhy živočichů dosud nezačalo. Podle dřívějšího vyjádření kraje však byly námitky ekologů neopodstatněné. 
"Splavnění Labe do Přelouče a poté do Pardubic je strategickou záležitostí, protože se budou po řece moci vozit nadměrné náklady. Lodní doprava ulehčí kamionové dopravě," hájil v prosinci rozhodnutí krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Právě lodní doprava je podle něj ekologičtější než silniční. Stavba na řece Labi tak čelí již třetí žalobě. "I když soudy dosud ani po téměř dvou letech nerozhodly o dvou předchozích žalobách, snad tato třetí bude řešena rychleji, aby nedošlo k předčasnému zničení cenné lokality," doufá právní zástupce obou sdružení Pavel Doucha z Ekologického právního servisu. Stavební náklady plavebního kanálu do Přelouče o délce tří kilometrů jsou odhadnuty na 1,5 miliardy korun. Jeho dostavba se očekává do konce roku 2007. "Vidím to jaké závod s časem, neboť než soud o naší žalobě proti územnímu rozhodnutí rozhodne, může být rozestavěna alespoň část kanálu," obává se Patrik. 

Seminář usnadní rozhodování o silnici
29.03.2006	Noviny Svitavska	mev
Do krajského města se včera rozjeli zastupitelé. Absolvují zde seminář o plánované trase rychlostní komunikace R35. V loňském roce hlasovala většina členů krajského zastupitelstva pro severní variantu. "Jevila se nejlevnější a nejschůdnější," říká zastupitel Miroslav Krejčí z Moravské Třebové. "Na plánované jižní mi vadí tři a půl kilometru dlouhý tunel pod Hřebečským masivem. To považuji za utopii," upřesňuje Krejčí. Seminář nevynechá. "Ukáže-li se po důkladném rozboru výhodná jižní varianta, zvednu pro ni ruku," míní zastupitel. "Dneska se píše historie, tak si myslím, že by se zásadní rozhodnutí nemělo uspěchat," komentuje soukromý rolník Jan Vaňous z Bohuňovic. Rychlostní silnice je podle něho zpolitizovaná. Věří, že po volbách vznikne prostor k věcné a odborné diskuzi. 

Politici lákají voliče i na tunel pod sedlem
29.3.2006	Moravský sever	DANUŠE KRČOVÁ
Dlouholetý odpůrce stavby, starosta Jeseníku Jiří Krátký, se podřídil názoru své strany. Výstavba tunelu pod Červenohorským sedlem je na Jesenicku opět aktuálním tématem. V rámci předvolebního boje se o oživení myšlenky podzemní dopravní tepny postarali sociální demokraté. Ti sepsali petici, kterou nyní podepisují obyvatelé na Jesenicku. Mezi aktivní podpůrce tunelu se zařadil i starosta Jeseníku Jiří Krátký (ČSSD), který ještě donedávna patřil mezi zatvrzelé odpůrce. Sociální demokraté chtějí s podporou obyvatel Jesenicka vyzvat kraj, vládu i poslance, aby přispěli ke zlepšení dopravního spojení jejich zapomenutého regionu. Podnikatelé se petice děsí. Může podle nich zastavit připravovanou opravu silnice přes Červenohorské sedlo, která je těsně před startem.
„Prosperita regionu se odvíjí od dopravní dostupnosti a my ji považujeme jako jednu z podmínek rozvoje této části země. Pro nás je doprava na prvním místě před vzděláním a zdravotnictvím,“ prohlásil člen petičního výboru Karol Chwistek (ČSSD). Zdůraznil, že tunel by měl postavit stát. „Absolutně jsme proti soukromým aktivitám, které by vydělávaly na mýtném,“ řekl Chwistek. Petici podporuje i předseda okresní organizace ČSSD a starosta Jeseníku v jedné osobě Krátký. V minulosti byl však právě on tím, kdo tunel s ohledem na hrozbu znečištění ovzduší razantně odmítal. „Jesenicko je turistickým centrem a nic kromě čistého vzduchu nemáme,“ tvrdil před časem. Nyní mluví jinak. „Respektuji většinový názor. Tunel by mohl být vybaven ochrannými prvky tak, aby jeho provoz nenarušoval životní prostředí,“ dodal Krátký.
Krok sociálních demokratů se na Jesenicku postaral o poprask. „Pro mě je to překvapením, protože starosta měl dlouhou dobu jiný názor,“ podotkl Michal Blaško z Jeseníku, který přiznal, že stavbu podzemní tepny podporuje. Objevily se však i spekulace, že Krátký, který letos kandiduje do Poslanecké sněmovny, svou aktivitou se chce zalíbit voličům. „Letos je supervolební rok, kdy se plánuje, a my chceme, aby se počítalo i s tunelem. Všichni nám dávají najevo, že náš region není zajímavý pro politiky ani pro podnikatele. Neseriózní by bylo slibovat, že tunel postavíme do pěti let. Netajíme se tím, že bude výhledově za patnáct let,“ vysvětlil Krátký. Velkou obavu z petice mají podnikatelé. Tunel sice chápou jako ideální řešení spojení s vnitrozemím a o jeho výstavbu usilují už roky, podpisová akce v nich ale budí strach. „Mám obavy, že petice v době, kdy se připravuje rekonstrukce stávající silnice přes Červenohorské sedlo, není vhodná. Ředitelství silnic a dálnic si taky může říct, ať si ujasníme, co vlastně chceme, a miliony na opravu pošle jinam,“ sdělil předseda představenstva Okresní hospodářské komory Bořivoj Minář. „Silnice přes Červenohorské sedlo se rozpadá. Ať je debata o tunelu jakákoliv, komunikaci je třeba opravit,“ uklidnil podnikatele Jan Hoření, mluvčí Ředitelství silnic a dálnic ČR.

Brno je baštou Strany zelených. Téma? Nádraží
29.03.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Morava	lce
Jako jednu z bašt označují jižní Moravu a hlavně Brno zelení. Strana má své zástupce v brněnském i krajském zastupitelstvu. Zelení se prosadili především v kampani proti odsunu brněnského nádraží a na tomto tématu budou chtít chytat voliče také před letošními sněmovními volbami. "Bude to jedno z klíčových témat," potvrdil na lednovém sněmu krajský lídr Ondřej Liška. A potvrzuje to také to, že na čtvrtek si zelení pozvali německého europoslance Michaela Cramera, který proti projektu vystoupí.

Dle fondu chtějí doly zrušit železnici
29.3.2006	Právo-Ústecký kraj	Šárka Tonarová
Hrozí nebezpečí, že mezi Chomutovem a Březnem se nebude jezdit, těžební firma by měla s budováním tunelu potíže. Severočeské doly Chomutov (SD) chtějí podle Věry Ježkové ze Státního fondu životního prostředí zrušit železniční trať Chomutov-Březno, aniž by zaručily, že ji nahradí přeložkou. S budováním takzvané tunelové varianty jsou totiž obrovské potíže, a tak se prý těžební firma snaží z problémové akce vycouvat. I za cenu, že se mezi Chomutovem a Březnem nebude jezdit. „V březnu 2007 se zruší stávající trať, i když je úplně jasné, že se v té době ještě nebude hotová přeložka,“ uvedla Ježková.
Železničáři jsou k dohodě skeptičtí
Vyplývá to i z dokumentu Dohoda o řešení střetu zájmů, kterou vloni na podzim podepsali ředitelé SD a Správy dopravní cesty. Píše se v něm však, že tři měsíce po zrušení staré trati se dokončí a zprovozní nová. Ježková o tom pochybuje, stejně jako železniční odboráři. „Stačí, aby někdo upozornil, že povolení provozu na nestabilní přeložce je riskantní, a po nové trati se nikdy nebude jezdit,“ usoudila. Také železničáři jsou k dohodě skeptičtí. „S dočasností má tento národ neblahé zkušenosti. Proto se ptají, proč se nemůže trať zrušit o tři měsíce později, po zprovoznění přeložky,“ doplnila Ježková. Spekulaci podporuje seznam problémů, které se během stavby tunelové varianty objevily. Přeložka železniční trati měla nahradit úsek Březno-Chomutov už v lednu 2004 a přitom dosud není hotový ani tunel.
Uvězněný razicí stroj
České dráhy si vymínily, že trať bude procházet geologicky stabilním územím. Projektant však trasu nasměroval do území tvořeného plastickými jíly. Už v srpnu 2001 se v informaci pro ministra dopravy objevilo zjištění, že trasa budoucího tunelu prochází nestabilním terénem s dutinami po důlní činnosti. Následovalo několik havárií, většinou se zřítilo čelo raženého tunelu. Nejméně jednou se to projevilo i na povrchu, kdy se o pět metrů propadla ornice i s vysetou řepkou. V závalu dokonce zůstal uvězněn razicí stroj. Přeložku staví pro Severočeské doly Chomutov pražská společnost Metrostav. Novou železniční spojku na okraji dobývacího prostoru SD začala budovat 3. března 2000. Trať bude měřit bude 7,1 km, 1750 metrů povede v tunelu. První vlak by tudy měl projet na podzim 2004. Stavbu jednokolejné trati s provozní rychlostí až 110 kilometrů za hodinu jako důlní škodu platí SD, měla stát miliardu. Už teď se částka vyšplhala na dvojnásobek. „Maří se čas na jiné řešení. Je s podivem, že SD neustále tolerují problematickou činnost projektanta,“ doplnila Ježková, která je autorkou oponentního projektu bez tunelu Konsensus.

Navrhuji ustavení grémia pro dálnici D3 na nejvyšší úrovni
29.03.2006	Českobudějovické list	JAN ZAHRADNÍK
Položíme-li si otázku, zda Česká republika a střední Evropa potřebují severojižní dálniční propojení a zda není vlastně zbytečné stavět do jižních Čech dálnici, pro většinu občanů je odpověď jasná. Česká republika dálnici D3 potřebuje! Vždyť poslední průzkumy, mapující frekvenci dopravy na stávající silnici první třídy číslo 3 ukazují, že jak na Táborsku, tak na Českobudějovicku projede nejzatíženějšími úseky více než 30 000 automobilů za den. Občané obcí jižně od Tábora, kterými silnice prochází, již nehodlají dále snášet obrovské zatížení, které způsobuje doprava, a obrátili se na vládu s peticí za urychlení výstavby dálnice D3. Pádným argumentem je i bezpečnost dopravy, který nám 8. března opětovně připomněla vzpomínka na tragickou havárii autobusu u Nažidel před třemi roky. Dodnes slyším neopětované zvonění mobilů v batůžcích, které záchranáři po obětech havárie uložili na jedno místo uprostřed louky. 
Severojižní dálnice D3 nebude jen vnitrostátní dopravní tepnou. Měla by se stát součástí evropského dopravního systému, a proto ji Evropský parlament na základě aktivity Jihočeského kraje zařadil již před dvěma roky do plánu rozvoje transevropských dopravních sítí. Záměr vybudování dálnice D3 má i u nás širokou politickou podporu. Všechny politické strany, kandidující v Jihočeském kraji, mají její výstavbu ve svých programech. Vlastně skoro všechny. V nedělní televizní debatě lídr Strany zelených Martin Bursík zpochybnil dálnici D3 jako nepotřebnou a drahou. Spletl si ji sice s jinou velmi žádanou stavbou, rychlostní silnicí R35, ale jeho argumentace problematickým průchodem severojižní dálnice D3 Posázavím vše vysvětlila. Zelení prostě dálnici D3 nechtějí a jsou tak jedinou jihočeskou politickou stranou s "protidálničním" programem. 
Jihočeský kraj se snaží o prosazení stavby dálnice D3 ze všech sil. Krajské zastupitelstvo drtivou většinou schválilo územní plány těch územních celků, kudy plánovaná stavba prochází, a prohlásilo ji veřejně prospěšnou stavbou. Stále apelujeme na současnou vládu, aby přehodnotila svůj zatím negativní přístup k financování stavby. Snažíme se iniciovat hledání jiných forem financování, a tak v květnu bude Jihočeský kraj pořádat diskusní seminář o veřejno-soukromém partnerství, na který jsme pozvali představitele české i rakouské vlády a významných potenciálních investorů. Minulý týden jsem v dopise ministru dopravy Šimonovskému navrhl ustavení grémia pro dálnici D3 na nejvyšší úrovni, za účasti náměstka ministra dopravy, ředitelů Státního fondu dopravní infrastruktury a Ředitelství silnic a dálnic, hejtmanů obou krajů na trase D3 i předsedy Sdružení pro dálnici D3. Doufám, že společný tlak všech, kterým leží na srdci dopravní dostupnost a rozvoj Jihočeského kraje, bude úspěšný a že vláda vzešlá z červnových voleb posune naši dálnici v prioritách na takové místo, abychom se jí dočkali do roku 2013. Jan Zahradník, hejtman Jihočeského kraje.

Ekologové žalují Pardubický kraj kvůli stavbě kanálu u Přelouče
29.03.2006	www.prelouc.com	Petr Bayer
Občanská sdružení Svoboda zvířat Hradec Králové a Děti Země z Brna podala ke Krajskému soudu v Hradci Králové žalobu proti Pardubickému kraji. Úřad loni v prosinci zamítl jejich odvolání proti územnímu rozhodnutí na výstavbu plavebního stupně Přelouč na Pardubicku. Žaloba především kritizuje nesplnění podmínek ochrany přírody, porušení směrnic Evropské unie a nezákonný zásah do biotopů řady chráněných druhů živočichů, řekl dnes ČTK Michael Kousal ze Svobody zvířat. Stanovisko krajského úřadu ČTK zjišťuje. "Výstavba kanálu je pro nás stále nepřijatelná, neboť má procházet územím s téměř 60 chráněnými druhy rostlin a živočichů, včetně druhů chráněných i Evropskou unií," uvedl Miroslav Patrik z Dětí Země. Vydání územního rozhodnutí bylo podle Kousala předčasné, neboť náhradní stanoviště pro vymírajícího modráska očkovaného nejsou dodnes funkční a vytváření nových biotopů pro ostatní vzácné druhy živočichů dosud nezačalo. 
Podle dřívějšího vyjádření kraje však byly námitky ekologů neopodstatněné. "Splavnění Labe do Přelouče a poté do Pardubic je strategickou záležitostí, protože se budou po řece moci vozit nadměrné náklady. Lodní doprava ulehčí kamionové dopravě," hájil v prosinci rozhodnutí krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Právě lodní doprava je podle něj ekologičtější než silniční. Stavba na řece Labi tak čelí již třetí žalobě. "I když soudy dosud ani po téměř dvou letech nerozhodly o dvou předchozích žalobách, snad tato třetí bude řešena rychleji, aby nedošlo k předčasnému zničení cenné lokality," doufá právní zástupce obou sdružení Pavel Doucha z Ekologického právního servisu. Stavební náklady plavebního kanálu do Přelouče o délce tří kilometrů jsou odhadnuty na 1,5 miliardy korun. Jeho dostavba se očekává do konce roku 2007. "Vidím to jaké závod s časem, neboť než soud o naší žalobě proti územnímu rozhodnutí rozhodne, může být rozestavěna alespoň část kanálu," obává se Patrik. 

Ekologům vadí labský kanál, žalují kraj
29.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	ČTK
Ekologové ostře kritizují plánovanou stavbu plavebního kanálu v Přelouči. Na Pardubický kraj, který vloni v prosinci zamítl jejich odvolání proti územnímu rozhodnutí, teď dokonce podali žalobu u Krajského soudu v Hradci Králové. "Žaloba kritizuje především nesplnění podmínek ochrany přírody, porušení směrnic Evropské unie a nezákonný zásah do biotopů řady chráněných druhů živočichů," řekl Michael Kousal z občanského sdružení Svoboda zvířat. Pardubický krajský úřad to ale odmítá. "Veškerá správní řízení jsou na krajském úřadu prováděna podle platných předpisů a bez ovlivňování," řekl zástupce pardubického hejtmana Roman Línek. Splavnění Labe do Přelouče podle něj prospěje životnímu prostředí i rozvoji kraje. "Výstavba kanálu je pro nás stále nepřijatelná, neboť má procházet územím s téměř šedesáti chráněnými druhy rostlin a živočichů včetně druhů chráněných i Evropskou unií," uvedl Miroslav Patrik ze sdružení Děti Země. Vydání územního rozhodnutí pro stavbu kanálu bylo podle Kousala předčasné, protože náhradní stanoviště pro vymírajícího modráska očkovaného nejsou dodnes funkční a vytváření nových biotopů pro ostatní vzácné druhy živočichů dosud nezačalo. Podle dřívějšího vyjádření kraje ale byly námitky ekologů neopodstatněné. "Splavnění Labe do Přelouče a poté do Pardubic je strategickou záležitostí, protože po řece se budou moci plavit nadměrné náklady. Lodní doprava ulehčí kamionové dopravě," hájil v prosinci rozhodnutí pardubický krajský radní zodpovědný za dopravu Ivo Toman. Lodní doprava je podle něj ekologičtější než silniční. 

Ekologům vadí kanál, žalují kraj
29.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	ČTK
Ekologové ostře kritizují plánovanou stavbu plavebního kanálu v Přelouči. Na Pardubický kraj, který loni v prosinci zamítl jejich odvolání proti územnímu rozhodnutí, teď dokonce podali žalobu u Krajského soudu v Hradci Králové. "Žaloba především kritizuje nesplnění podmínek ochrany přírody, porušení směrnic Evropské unie a nezákonný zásah do biotopů řady chráněných druhů živočichů," řekl Michael Kousal ze občanského sdružení Svoboda zvířat. Krajský úřad to ale odmítá. "Veškerá správní řízení, která prochází na krajském úřadu, jsou prováděna podle platných předpisů a bez ovlivňování, která k tomu nepatří," řekl vicehejtman kraje Roman Línek. Splavnění Labe do Přelouče podle něj prospěje životnímu prostředí a rozvoji kraje. "Výstavba kanálu je pro nás stále nepřijatelná, neboť má procházet územím s téměř 60 chráněnými druhy rostlin a živočichů, včetně druhů chráněných i Evropskou unií," uvedl Miroslav Patrik ze sdružení Děti Země. Vydání územního rozhodnutí bylo podle Kousala předčasné, protože náhradní stanoviště pro vymírajícího modráska očkovaného nejsou dodnes funkční a vytváření nových biotopů pro ostatní vzácné druhy živočichů dosud nezačalo. Podle dřívějšího vyjádření kraje ale byly námitky ekologů neopodstatněné. "Splavnění Labe do Přelouče a poté do Pardubic je strategickou záležitostí, protože se budou po řece moci vozit nadměrné náklady. Lodní doprava ulehčí kamionové dopravě," hájil v prosinci rozhodnutí krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Právě lodní doprava je podle něj ekologičtější než silniční. 

Ekologičtí aktivisté žalují krajský úřad
29.03.2006	Hradecké noviny	pd, pro
Další žalobu, již třetí, podali ekologičtí aktivisté kvůli labskému kanálu u Přelouče. Obávají se zničení cenné přírodní lokality. Občanská sdružení Svoboda zvířat Hradec Králové a Děti Země z Brna podala ke Krajskému soudu v Hradci Králové žalobu proti Krajskému úřadu Pardubického kraje. Ten loni v prosinci zamítl jejich odvolání proti územnímu rozhodnutí na výstavbu Plavebního stupně Přelouč. Aktivisté v žalobě kritizují nesplnění podmínek předchozích rozhodnutí orgánů ochrany přírody, porušení směrnic EU a nezákonný zásah do biotopů chráněných živočichů. "Vydání územního rozhodnutí bylo předčasné, neboť náhradní stanoviště pro evropsky vymírajícího modráska očkovaného nejsou dodnes funkční a vytváření nových biotopů pro ostatní vzácné druhy živočichů dosud ani nezačalo," řekl Michael Kousal ze Svobody zvířat. Sdružením se rovněž nelíbí, že tzv. Slavíkovy ostrovy nebyly zařazeny do evropské soustavy NATURA 2000. "Výstavba kanálu je pro nás stále nepřijatelná, neboť má procházet územím s téměř 60 chráněnými druhy rostlin a živočichů, včetně druhů chráněných i Evropskou unií," uvedl Miroslav Patrik z Dětí Země. U soudu přitom leží na labský kanál ještě další dvě žaloby. Pardubický kraj už byl soudem o žalobě vyrozuměn a za svým loňským rozhodnutím si úřad bude stát. "Splavnění Labe do Přelouče a Pardubic je jednou z priorit v dopravě," řekl k tomu náměstek hejtmana Ivo Toman. Se splavněním Labe krajská rada také dál připravuje výstavbu Multimodálního logistického centra v Pardubicích. Investorem kanálu je Ředitelství vodních cest ČR. Stavba vyjde odhadem na 1,5 miliardy korun a má být hotova do konce roku 2007, stavební řízení však ještě nezačalo. 

Šenfeld: Dát vodní dopravě zelenou
30.3.2006	Haló noviny	ob
Stále živé jsou ohlasy na konferenci o labské vodní cestě, která proběhla závěrem února v Děčíně. Přes odpor zelených pokračují práce na přípravě stavby vodního jezu na dolním Labi, který by umožnil lodní dopravu i při nižším stavu hladiny Labe. Delegáti se shodli, že řada tvrzení proti úpravě vodního toku vychází z velmi zkresleného pohledu na problematiku ochrany životního prostředí a zejména potřeb dopravy v této oblasti. Přestože má EU grandiózní programy pro vnitrozemské plavby, v ČR i v Německu jsou slyšet hlasy na odstranění ekologické vodní dopravy. Účastníci upozorňovali na to, že k ekologické vodní dopravě se často vyjadřují lidé, kteří nemají k dané problematice odpovídající vzdělání a znalosti a často svými laickými výroky prostřednictvím médií dezinformují širokou veřejnost. 
Konference se zúčastnila i krajská zastupitelka Dana Hrábková (KSČM). »Myslím si, že se jednalo věcně a závěry odpovídaly tomu, že se zde sešli odborníci. Například, když byla podrobně vysvětlena účinnost a pozitivní vliv vodního díla Gabčíkovo na Dunaji. To tzv. ekologové vydávají za ekologickou katastrofu. Ovšem hlavně se hovořilo o nutnosti využití labské vodní cesty jako ekologické nákladní dopravy.« Účastníci se shodli, že české i německé zboží se musí dostat do severních přístavů v Německu při exportu do zámoří a že železniční kapacity jsou vytíženy. Za hlavní považovali účastníci konference nutnost odlehčení komunikacím od kamionové dopravy. Jak však vyznělo v předvolebním pořadu v Ústí nad Labem, zelení jsou proti stavbě jezu a jdou v předvolebním klání dále a chtějí omezit i využívání uhlí.
»Poukazovalo se také, že vodní doprava zlevňuje cenu substrátů a umožňuje dopravu nadrozměrných a těžkých nákladů. A hlavně že EU tuto dopravu preferuje,« dodala Hrábková. Jako další příklad bylo uvedeno, že vybudovaný jez bude vyrábět elektrickou energii jako park s 20 největšími větrnými elektrárnami a že lesy větrníků nevypadají vábně. Ovšem původně byly navrženy dva jezy mezi Ústím nad Labem a Hřenskem. »Já nejenže podporuji jez, ale myslím si, že by se měly vybudovat oba plánované. Neměla by se z toho dělat politika jako u Gabčíkova. Každý, kdo se rozumně podívá na kolony kamionů, musí dát vodní dopravě zelenou,« řekl nám poslanec a vedoucí kandidát v Ústeckém kraji Josef Šenfeld (KSČM).

Pardubický kraj připravuje miliardové investice do železniční infrastruktury
30.03.2006	Dopravní noviny	ČTK
V Pardubickém kraji se v následujících letech chystají miliardové investice do vylepšení železniční infrastruktury. Jednou z priorit je například modernizace trati Hradec Králové Pardubice Chrudim. Kraj hodlá podepsat se Správou železniční dopravní cesty (SŽDC) memorandum, jež napomůže k uskutečnění těchto projektů, řekl na konci února krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Na železniční trati mezi největšími městy na východě Čech vznikne druhá kolej v úseku od Stéblové do Opatovic nad Labem a spojka na Medlešice. "Tento úsek bude první stavbou v rámci modernizace celé trati a vyřeší vybudování druhé traťové koleje a rekonstrukci té stávající," uvedl radní. Další důležitou investicí by měla být elektrifikace trati z Letohradu na hraniční přechod s Polskem v Lichkově. Mezi plánované projekty patří rovněž modernizace průjezdu uzlem Ústí nad Orlicí a optimalizace úseku z Brandýsa nad Orlicí do Ústí nad Orlicí na prvním tranzitním železničním koridoru. V Pardubickém kraji letos ubylo několik údajně málo využívaných regionálních spojů. Především šlo o trať z Holic do Přelouče na Pardubicku, kde se spoje překrývaly například s autobusovou dopravou, uvedl již dříve Ivo Toman. Celková dotace na železniční dopravu se snížila asi o jedno procento na 258,5 milionu Kč. 

Středočeské obce odmítají krátkovlnný systém mýtného
30.03.2006	Dopravní noviny	ČTK
Starostům některých středočeských měst a obcí se nelíbí připravovaný projekt elektronického mýtného. Obávají se, že se kvůli němu přesune nákladní doprava do jejich ulic. Spolu s hejtmanem Středočeského kraje Petrem Bendlem proto minulý týden vyzvali ministra dopravy Milana Šimonovského, aby realizaci projektu zastavil. Podle mluvčí ministerstva Marcely Žižkové o tom však jeho úřad neuvažuje. "Jsme přesvědčeni, že realizace krátkovlnného systému může znamenat velmi výrazné zvýšení zátěže na nestátních komunikacích vedoucích paralelně s dálničními tahy," napsali starostové v prohlášení. Zástupci obcí se obávají, že připravovaný mikrovlnný systém mýtného vytlačí část nákladní dopravy na krajské a obecní silnice, které na to nejsou stavěny. Může to podle nich na nich způsobit škody v řádu miliard Kč ročně. 
Obce ležící v blízkosti dálnic nebo rychlostních komunikací už zkušenosti se zvýšenou dopravou nákladních vozidel mají. Například starosta Nového Strašecí Jakub Kleindienst řekl, že už teď poznají každou opravu na nedaleké dálnici podle toho, že se několikanásobně zvýší průjezd aut městem. Podobně hovoří i Jozef Ďurčanský, starosta Poděbrad ležících na silnici souběžné s dálnicí D11. "Stačí, aby celní správa začala vážit automobily nebo se začala měřit rychlost na výjezdu z dálnice, a okamžitě to lze pozorovat," řekl. Dlouhá léta s těžkou dopravou neúspěšně bojuje i Rudná u Prahy, potvrdila starostka Jana Kozáková. Zavedení mýtného se velice obává, protože už nyní městem denně projíždí devět až deset tisíc vozidel. 
Hejtman Petr Bendi uvedl, že podle statistiky Evropské unie patří Středočeský kraj k deseti evropským regionům nejvíce zatíženým nákladní dopravou. Lidé proto podle něj oprávněně požadují, aby kraj investoval do zničené infrastruktury. Stát se přitom chystá zavést systém, který celou situaci ještě zhorší, řekl. Petr Bendi by dal přednost satelitnímu systému mýtného. Umožnil by zpoplatnit průjezdy nákladních vozidel centry měst a zvýhodnit jejich jízdy po dálnicích, rychlostních komunikacích a obchvatech měst. Názor starostů ministerstvo podle Marcely Žižkové bude brát vážně, podstatné je však pro něj rozhodnutí Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže. 

Autostrade podala správní žalobu kvůli tendru
30.03.2006	Dopravní noviny	ČTK
Italská firma Autostrade podala minulý týden žalobu proti rozhodnutí Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže ve věci zadávacího řízení na elektronické mýtné. Požádala také správní soud, aby odložil vykonatelnost rozhodnutí ÚOHS do doby, než budou ukončena všechna pře-zkumná řízení před českými soudy i Evropskou komisí. Žalobou se nyní začne zabývat senát specializovaný na hospodářskou soutěž. Pokud by některá ze stran sporu s rozsudkem krajského soudu nesouhlasila, může se odvolat k Nejvyššímu správnímu soudu. V podané žalobě Autostrade trvá na tom, že důvody, pro které byla ze soutěže vyloučena, byly formalistické, účelové a v rozporu se zákonem a zadávací dokumentací. Zařízení na výběr mýtného chtěli v ČR postavit a provozovat čtyři zájemci. Sdružení Mytia, které tvoří Ascom Fela s Damovem a ABD Group, nabídlo, že systém vybuduje a bude ho deset let provozovat za 15 miliard Kč. Společnost Autostrade určila cenu na 17,5 miliardy a Kapsch na 22 miliard Kč. Nejvyšší cenu, 33,7 miliardy Kč, navrhlo konsorcium A-Way a AŽD. Ministerstvo dopravy tři uchazeče vyřadilo pro formální nedostatky a jako vítěze určilo firmu Kapsch. Autostrade i Mytia se odvolaly k antimonopolnímu úřadu, ten však postup ministerstva potvrdil. 

„Tvrdá zima vzala peníze na údržbu silnic“
30.03.2006	Dopravní noviny 	Tomáš Johánek
Ředitelství silnic a dálnic letos hodlá dokončit rekordní množství dálnic. Další kilometry komunikací se stavějí nebo se v nejbližší době stavět začnou, ale hrozí, že tempo stavebních prací by mohl výrazně ovlivnit nedostatek peněz. Letošní zima totiž silničáře stála více, než plánovali. Generální ředitel Ředitelství silnic a dálnic Ing. Petr Laušman nicméně věří, že jim stejně jako loni i letos pomůže stát. 
"V letošním roce by měly být zprovozněny desítky kilometrů nových dálnic. Můžete připomenout nejdůležitější úseky?" 
"Rozhodující porci ze 72 kilometrů nových dálnic zajistí dálnice Dli, konkrétně zhruba 45 kilometrů z Poděbrad až před Hradec Králové, kde budou kvůli problémům s pozemky scházet asi čtyři kilometry. Na ně ještě nemáme stavební povoleni. Dalším významným projektem je dálnice D8, která povede od Řehlovic na hranici s Německem a bude zprovozněna současně s německým úsekem dálnice A17 do Drážďan; úsek měří 23 kilometrů. Posledním dálničním projektem je obchvat Plzně na dálnici D5; jde o zhruba 3,5 kilometrový úsek, na němž se zprovozní tunel Valík a most přes Úhlavu. Současně se zprovozněním dálnice A6 na německém území na začátku října se také poprvé v historii propojí dálniční sítě Německa a České republiky." 
"Kde by se mohlo letos, případně v příštím roce, začít stavět?" 
„Letos předpokládáme, že budeme pokračovat zejména ve výstavbě dálnice D47. Doufám, že když jsme získali územní rozhodnutí na hraniční úsek u Bohumína, povede se nám během letošního a příštího roku začít i tento úsek. Jinak by se mělo stavět kolem Hladkých Životic. Letos by tak měla být rozestavěna celá dálnice D47. Chtěli bychom rovněž rozestavět některé další úseky na dálnici Dl, je však otázka, zda se povede sehnat finanční zajištění. Pokud ano, mělo by se začít stavět kolem Kroměříže. Bylo by možné zahájit i některé další úseky na dálnici D3, ale na jih od Tábora směrem na České Budějovice se na ní předpokládá financování formou PPP projektu. Pokud by to tak bylo, zahájení se asi posune kvůli tendru na investora a na koncesionáře." 
"Jak to vypadá se stavbou D3 severně od Tábora?" 
"Nedávno schválilo zastupitelstvo Středočeského kraje stanovisko ke konceptu územního plánu Benešovska, který zahrnuje dálnici D3 až po hranice pražského silničního okruhu. To však ještě není schválený územní plán. Pokusíme se pokračovat v přípravě výstavby dálnice D3 dále, ale dokud není schválený územní plán s uvedením této stavby jako veřejně prospěšné, nedá se říci, že můžeme připravovat samotnou výstavbu." 
"Znamená to tedy, že než se tento územní plán schválí, dále na Prahu se zatím stavět nebude?" 
"Ve Středočeském kraji ještě stavět nemůžeme. Cesta k tomu, aby se rozeběhla výstavba dalších úseků směrem od Tábora na Prahu, bude ještě dlouhá." 
"Už jste hovořil o dálnici D47. Podaří se dodržet stanovený termín dostavby celé dálnice do roku 2008?" 
"Pokud nebudou žádné majetkoprávní problémy na hraničním úseku kolem Bohumína, dalo by se to stihnout. Ale na hraniční úsek jsme teď získali územní rozhodnutí a teprve začneme řešit pozemky." 
"Daří se dodržovat původně stanovený rozpočet, který se pohybuje kolem 60 miliard Kč?" 
"Rozpočet je necelých 60 miliard Kč a zatím se ho dodržovat daří, protože nabídky, které dostáváme v tendrech na dálniční úseky této stavby, jsou zatím spíše nižší, než byly předpoklady. Nechci však jásat dopředu, protože program zahrnuje ještě celou řadu přivaděčů, které napojí stávající komunikace na dálnici. Tady tendry ještě proběhnou a může se stát, že naopak některý bude dražší, než jsme původně předpokládali. Zatím bych tedy nejásal, ale v předpokládané ceně dosud jsme." 
"Mění se nějak situace na kritických místech českých dálnic, jako je úsek dálnice D8 přes České středohoří, kousek dálnice Dli před Hradcem Králové, a hlavně severozápad Prahy na pražském silničním okruhu?" 
"Pokud jde o dálnici D8, ministerstvo životního prostředí prohrálo jedno soudní řízení týkající se chráněných živočichů. Trvá to poměrně dlouho a nyní byla opět posunuta doba pro vydání rozhodnutí. Mám velké obavy, že se budou znovu odvolávat Děti Země, a pokud to neproběhne rychle, nepodaří se zahájit některé objekty na konci letošního roku. Příliš nám to nejde, ale neumíme tento proces ovlivnit. To není soudní spor naší organizace, ale soudní spor ministerstva životního prostředí. Na konci D11 se nám stále nedaří dosáhnout vyvlastnění několika pozemků před Hradcem Králové. Je to problém naší legislativy a přístupu k výkladu legislativy. Pokud se něco nezmění, dříve než v příštím roce rozhodně nezačneme. Pokud jde o okruh kolem Prahy, měli bychom letos začít stavět na jihozápadě, na severozápadě máme zažádáno o územní rozhodnutí, očekáváme, že na úsek od Vltavy na západ bychom územní rozhodnutí mohli dostat během prvního pololetí, ale předpokládáme další odvolání. Na úseku na východ od Vltavy je to ještě složitější, tam může být vydáno územní rozhodnutí až poté, co bude schválen územní plán obce Zdiby, protože část okruhu vybíhá mimo území Prahy." 
"Kdy se tedy na severu Prahy začne stavět?" 
"To se ještě uvidí, letos můžeme dosáhnout maximálně vydání územního rozhodnutí, pak budeme vykupovat pozemky, poté musíme získat stavební povolení, musí proběhnout ještě celá řada řízení." 
"Jaké rychlostní komunikace se momentálně staví?" 
"Staví se jich celá řada. Například R6 a to jednak průtah Karlovými Vary a další stavba se na Karlovarsku připravuje, rozestavěn je také úsek z Prahy do Pavlova. Na R7 se staví pouze některé menší úseky, hodně rozestavěna je silnice R48 na Moravě, kde výstavba běží a ke zprovozňování by mělo dojít letos a příští rok. Předpokládáme, že by se během příštího roku mohlo začít stavět na R52 směrem na Mikulov a na Vídeň, výstavbu dalších komunikací předpokládáme zahájit v horizontu dvou let." 
"Urychlí přípravu výstavby silnic a dálnic nový stavební zákon?" 
"Tak, jak momentálně stavební zákon prošel schvalovacím procesem, nám příliš nepomůže. Stav rozhodně není lepší, než byl, a pokud by se nezměnila vyhláška ministerstva financí ve věci oceňování pozemků, bude stav ještě horší, protože bychom vyvlastňovali za ceny tak zvaně obvyklé (znalecké odhady), což jsou v 80 až 90 procentech ceny vyšší než ceny tak zvaně zjištěné, za které vykupujeme a které se řídí vyhláškou ministerstva financí. V tom případě bychom nevykoupili ani metr, protože každý se raději nechá vyvlastnit za vyšší cenu než vykoupit za cenu nižší. Pokud nebude vyhláška změněna tak, aby obojí bylo za ceny obvyklé, obávám se, že ten stav bude ještě horší. Ve vztahu k ekologickým zákonům stavební zákon nic nemění, proto se obávám, že k žádnému pozitivnímu kroku ve vztahu k výstavbě silnic a dálnic nedojde." 
"Co by se tedy mělo změnit, aby se příprava výstavby silnic a dálnic zjednodušila, a hlavně urychlila?" 
"Především bychom přivítali, aby se vykupovalo za vyšší ceny, než vy-vlastňovalo, pak by si to každý rozmyslel a spíš by to prodal. Pokud jde o územní a stavební řízení, například v Německu je jedno řízení, které sice trvá rok, ale obsahuje všechna řízení najednou, v Rakousku proces, který tam probíhá, završuje podpisem ministr dopravy. Pokud je schválena trasa, stavební řízení neprobíhá vůbec a investoři mohou začít stavět tam, kde nejsou problémy s pozemky. Máme jednu z nejsložitějších legislativ v Evropě, pokud jde o přípravu komunikací. U nás probíhají prakticky totožná řízení i v rámci územního řízení a v rámci stavebního řízení. Pokud se někdo stále odvolává, prodlouží to přípravu o roky." 
"Kolik máte v letošním roce peněz na investice?" 
"Pokud jde o celkovou sumu, kterou máme k dispozici jak na údržbu, tak opravy, rekonstrukce či výstavbu ze všech zdrojů (Fond dopravy, úvěry z Evropské investiční banky a granty z EU), je to dohromady něco málo přes 40 miliard Kč. Z toho je zhruba 4,6 miliardy Kč určeno na údržbu, z FD na investice včetně dálnice D47 je to necelých 26 miliard, z fondů EU máme 3,7 miliardy Kč a z úvěrů 6,5 miliardy Kč." 
"Loni jste dodatečně dostali dalších 8,5 miliardy Kč. Počítáte se stejnou pomocí státu i letos?" 
"Pevně doufám, že ano, protože už nyní nám na rozestavěných stavbách chybí něco kolem osmi miliard Kč. Navíc teď vzhledem k zimě, jaká je, chybějí peníze na údržbu (200 milionů Kč). Na škody po zimě chybí zhruba 1,2 miliardy Kč. Potřebovali bychom tedy zhruba 9,4 miliardy Kč." 
"Pokud byste tyto peníze nedostali, protáhne se dostavba rozestavěných úseků, nebo prostě nezačnete stavět nové?" 
"Je to velice komplikované, protože zejména u těch velkých staveb, kde je nasmlouváno zprovoznění koncem letošního roku, není zastavení staveb prakticky možné. Stavba je určitý proces, a pokud by se zastavila, byly by s tím spojené obrovské náklady. Tam to nejde. U některých staveb, které nejdou letos do provozu, by došlo k prodloužení termínu dostavby, ale zároveň k jejich zdražení. Každý dodavatel s tím bude mít nějaké náklady. Problém by byl velký, ale já pevně věřím, že rozpočet posílen bude. Pokud by nebyly peníze na opravy silnic I. třídy, znamenalo by to, že budeme za chvíli jezdit po tankodromu a ne po silnicích. Není to jen o zimě, ale o dlouhodobě zanedbané údržbě." 
"Jestliže se dohodnete, budete mít více peněz na údržbu než loni?" 
"Pokud jde o částku, kterou dnes máme, je na zhruba stejné úrovni jako loni. Bude-li navýšena, zvedne se o zhruba 230 milionů oproti loňsku." 
"Budete mít peníze i na komplexní opravy silnic, nebo se bude jen záplatovat?" 
"To je o té 1,2 miliardy. Rozhodně to není částka, která by znamenala 
komplexní opravu silnic, to by ani nešlo, protože v tu chvíli bychom museli uzavřít celou silniční síť, což nelze. Jsou to zase takové ty nejnutnější záležitosti. Částka vypadá ohromně, ale když ji vydělíte 13 kraji, zase to tak ohromně nevypadá. Nechci říci, že je to jen záplatování, ale rozhodně to není na takovou údržbu, jakou by si ty silnice zasloužily." 
"Dalo by se říci, kolik peněz ročně by se muselo vložit na údržbu komunikací ve vaší správě, aby se třeba do deseti let dostaly na úroveň běžnou v Evropě?" 
"Dneska jsou běžné výdaje na údržbu a provoz přes čtyři miliardy Kč. Peníze by stačily, kdyby síť byla v dobrém stavu. Řekněme, že prvních šest let bychom potřebovali minimálně dvakrát tolik a pak by se částka už klidně mohla snížit. Během těchto šesti let bychom mohli alespoň dálnice, rychlostní komunikace a silnice I. třídy dostat na lepší úroveň. Celková podudržovanost všech komunikací se odhaduje na skoro jeden bilion Kč, ale kdyby nám teď někdo dal bilion, stejně bychom jej nebyli schopni použít." 
"Pomůže bezpečnosti provozu na dálnici D1 její rozšíření na tři pruhy, jak požaduje ministerstvo dopravy?" 
"Určitě ano, jednou k tomu určitě dojít musí. Otázka je, jak rychle se to povede, protože je to samozřejmě stavba dálniční jako každá jiná, musí být v územních plánech, musí mít veřejnou prospěšnost, musí projít procesem posuzování vlivu na životní prostředí, musí se vykoupit pozemky. Sice už nebude tak skokový nárůst kamionové dopravy, jako byl po vstupu do EU, ale intenzita dopravy určitě dále poroste. Připravujeme nyní dokumentaci pro rozšíření dálnice kolem Brna. Už máme informační systém EIA, tady to může být poměrně rychle. Rozšíření dalších 150 kilometrů mezi Kývalkou a Mirošovicemi bude delší proces. Důležitější je však realizovat alternativu pro D1, a to spojení D11 a R35." 

Europoslance Cramera Brňané nepřivítali s nadšením
31.03.2006	Rovnost	fs
Poslanec Evropského parlamentu Michael Cramer přijížděl do Brna s cejchem člověka, který v Bruselu bojuje proti brněnským zájmům. Prý preferuje investice do německého Berlína před těmi, které směřují na jižní Moravu. Včera se proto v kulturním a komunitním centru Slévárna Vaňkovka sešel s Brňany, které zajímá, jak to nakonec dopadne s hlavním nádražím. Kolem šesté hodiny večer se v sále tísní několik desítek lidí. Židle docházejí, takže si nově příchozí musejí rozkládat jiné. S několikaminutovým zpožděním představuje moderátor Dušan Lužný jihomoravského volebního lídra Strany zelených Ondřeje Lišku a hlavně německého europoslance Michaela Cramera. Ten se hned ujímá slova a přednáší úvodní zhruba půlhodinovou řeč, ve které představí hlavní priority evropské dopravní politiky. Po něm se na chvíli ujímá slova Ondřej Liška a po něm již dostávají prostor se svými dotazy příchozí. Jsou mezi nimi i známé tváře. Ti začínají bombardovat politiky nepříjemnými otázkami. Se svým příspěvkem vystoupí i brněnští radní Petr Paulczyňski a Miroslav Hošek. " Jako brněnskému patriotovi mi vadí, že dopravní projekty přijel představit Němec, který v Bruselu řekl, že na ten náš nedostaneme od Evropské unie ani korunu," vyjádřil svůj názor radní Paulczyňski. Sklízí bouřlivý potlesk brněnského publika. Atmosféra začíná houstnout. " Vykládá naprosté pitomosti," reaguje hlouček starších mužů na tvrzení europoslance Cramera o tom, že podporuje železniční trasu mezi třemi zeměmi: Varšava - Brno - Vídeň. Čas se však nachyluje a nastává prostor na poslední dotazy. Ti, na něž se nedostalo, jsou ale zjevně nespokojeni. S omluvou od moderátora večera Dušana Lužného však spokojeni nejsou. Z Vaňkovky proto mnoho z nich odchází zklamáno.

V Brně může vzniknout čtvrť za padesát miliard
31.03.2006	Rovnost	mat
Velká firma ze zahraničí uvažuje, že v Brně proinvestuje padesát miliard korun. Její zástupce si minulý týden prohlédl pozemky, které město dá k dispozici pro novou výstavbu po přesunu hlavního nádraží. " Oslovili nás, když jsme prezentovali přestavbu železničního uzlu na realitním veletrhu v Cannes," řekl včera náměstek primátora Miroslav Hošek. Developerská firma uvažuje, že by zastavěla až dvě stě hektarů plochy poblíž nové nádražní budovy. Do kancelářských a obytných budov je ochotná investovat desítky miliard korun. Jednání je však teprve v počátcích. " Zatím řeknu pouze to, že jde skutečně o jednu z nejvýznamnějších developerských firem na světě. Její jméno neprozradím, abych investici hned v počátku neohrozil," řekl Hošek. Po přesunu nádraží má v Brně podle plánů magistrátu vyrůst nová čtvrť. Zatím však není jasné, jakou bude mít podobu.

Ich bin kein Berliner!Nejen z brněnských aktualit...
31.03.2006	www.modernibrno.cz	VB
Brno včera zažilo frojndšaftbezuch berlínského poslance evropského parlamentu za stranu Zelených Michaela Cramera. Do Galerie Vaňkovka přijel Brňanům skromně poradit, že nejdůležitější věcí pro sjednocení Evropy je budovat transevropská železniční spojení. Brněnský projekt přesunu nádraží je z jeho evropského pohledu jen bezvýznamnou lokální záležitostí. Je poněkud zvláštní, že tyto myšlenky zaznívají právě ze strany Zelených, kteří se vždy hlásili k preferenci lokáních a regionálních projektů. No, přejeme Berlínu, aby jeho nový Hauptbahnhof, který se v květnu otevře, tím pravým projektem byl... Poslanec Cramer také vyprávěl o tom, že se nedávno odhodlal k cestě vlakem z Berlína do Talinu a cestoval tam 60 hodin, což prý bylo o několik desítek hodin více, než tato cesta trvala ve třicátých letech. Nejvíc však byl šokován faktem, že na hranicích musel vystoupit, přejít je pěšky a teprve potom mohl nasednout na estonský vlak. Je vidět, že pán poslanec se svým vzděláním tělocvikáře je opravdovým odborníkem na dopravu. Jeho vzdělanější kolegové by mu měli vysvětlit, že po zabrání Pobaltí Sovětským svazem přešlo Estonsko na širokorozchodné koleje. Also, mein Freund!

Krajští zastupitelé jednali o variantách R35
31.03.2006	www.oik.cz	Jiřina Hyláková
Jižní varianta R35 na místo krajskými zastupiteli odsouhlasené severní varianty, tak to bylo téma úterního uzavřeného jednání. Dostavili se na něj zástupci ministerstva dopravy a životního prostředí, které mají k severní variantě zamítavé stanovisko. Ministerstvo pro místní rozvoj toto nezkoumá. To se má zabývat až Územním plánem Pardubického kraje. Ministerstvo dopravy nabídlo v případě, že by se zastupitelé rozhodli pro jižní variantu, že uhradí náklady za přivaděče. Krajský zastupitel a starosta města Česká Třebová Jaroslav Zedník potvrdil, že přivaděče představují pro Ministerstvo dopravy silnice druhé, první třídy nebo možnost vybudování čtyřproudové komunikace, ke které se sám přiklání. Některým zastáncům severní varianty bylo a je, podle něj, podsouváno, že jsou jejími tvrdými zastánci a neohlížejí se na důsledky. Také řekl, že pokud by Ministerstvo dopravy hned na začátku před 3–4 lety řeklo, že součástí R35 budou přivaděče, tak by zastupitelstvo České Třebové nikdy nepřijalo usnesení o severní variantě. Krajským zastupitelům bylo na jednání předloženo memorandum, sepsané radou Pardubického kraje a schválené Ministerstvem dopravy. To obsahuje kompromisy, které by měly vyřešit napojení severu přivaděči při odsouhlasení jižní varianty. Kudy by vedly přivaděče, však není prozatím jisté. Jeden z nich by měl podle předběžné mapy kopírovat severní variantu. S tím by její odpůrci zřejmě nesouhlasili. Nyní by měla až do doby zasedání krajských zastupitelů 20. dubna, probíhat různá jednání a vyjednávání okolo podoby rychlostní komunikace R35. Je také již jasné, že se ozývají hlasy proti jižní variantě a to převážně zemědělců na Svitavsku, kterým podle nich „sebere“ nejúrodnější část jejich polností.

V Chlumci si oddechli, jinde ne
31.03.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	Jiří MALÍK
Z VAŠICH DOPISŮ: Obyvatelé Chlumce nad Cidlinou se konečně zbavili těžkých nákladních aut. Raduji se s nimi, přestože tam nebydlím. V této euforii si však málokdo vzpomene, že obchvat Chlumce byl poprvé zakreslen do map už v šedesátých letech. V posledních deseti letech se spoléhalo a čekalo na dálnici, jejíž torzo teď Chlumci pomohlo. Problémy ovšem přibyly jinde. Mnozí se těší, že po dokončení dálnice do Hradce Králové bude po starostech. Letos to ale nebude. Zejména kvůli dlouhodobě necitlivému přístupu Ředitelství silnic a dálnic, které již od počátečního posuzování vlivu stavby na životní prostředí nebralo vážně mnohé připomínky starostů obcí dotčených trasou D11 a ekologických aktivistů. Ti navrhovali i jiné, levnější a rychlejší varianty. Nakonec výkupem pozemku zablokovali stavbu dálnice u Hradce. Ve svém přehlíživém postoji vůči východočeským vesnicím ředitelství dálnic pokračuje i na trase silnice R35, která bude z dálnice před Hradcem odbočovat na Olomouc. Západoevropské zkušenosti však ukazují, že až bude D11 dokončena, za nějaký čas se zahltí auty jak ona, tak stará trasa přes Chlumec. Jedinou nadějí je proto změna dopravní politiky státu i Evropské unie a přesun části kamionů z dálnice na železnici tak, aby to bylo pro všechny strany schůdné i ekonomicky motivující. JIŘÍ MALÍK, člen Strany zelených.

Nechceme zrušit topení uhlím
31.03.2006	Haló noviny 	jč
V atmosféře záplav na jihu Čech i na jiných místech ČR zavítal právě z jižní části země na včerejší pardubický předvolební mítink předseda ÚV KSČM a místopředseda Poslanecké sněmovny Vojtěch Filip. "Trochu u nás na jihu Čech plaveme, ale je to mj. vina odpovědných lidí na ministerstvu životního prostředí a na povodí. Koryta řek potřebovala v předstihu vyčistit od bahna a písku, což je situace třeba na Lužnici," konstatoval Filip. Jak dále uvedl, nejdůležitější v této době je, aby každý člověk, který chce změnu, dal ve volbách hlas KSČM."Víme, co chceme dělat v příštích čtyřech letech. Rozhodně nezrušíme topení uhlím, jak to chce Strana zelených, a nebudeme neteční, jak bohužel ona je, k dovozu nelegálního odpadu. Máme jasno, kdo bude náš volební program obhajovat v Pardubickém kraji: Václav Snopek, Jitka Gruntová, Jar oslav Fišer a další. Každý rozumný návrh, ať ho přednese ve sněmovně kdokoliv, pomůžeme prosadit," uvedl předseda strany. K určité nestandardní medializaci Strany zelených Filip konstatoval, že jde o umělý mediální plod. "Mám obavy, aby tato strana neskončila stejně jako dříve preferované strany ODA a US." Lídr Pardubického kraje Václav Snopek využil mítinku, jehož se zúčastnily téměř tři stovky lidí. Vyzval politické reprezentanty kraje a zastupitelstva dotčených obcí i samotné občany k uspořádání referenda v souvislosti s trasou výstavby rychlostní komunikace R35 při červnových volbách.

Dopravní zprávy. Elektronický 14deník s články a jejich rešeršemi o vlivu dopravy na životní prostředí.
Ročník VIII., číslo 3B/2006 (březen). Zdarma vydává Český a Slovenský dopravní klub, Cejl 48/50, 602 00 Brno, tel./fax/zázn. 545 210 393, dopravni.klub@ecn.cz. Časopis je také na internetové stránce http://dopravniklub.ecn.cz. Šéfredaktor Miroslav Patrik, spolupracovníci Jana Sobotková a Martin Hyťha. Objednávky adresujte na vydavatele. Další finance je možné posílat na účet klubu. Bankovní spojení: ČSOB Praha, Poštovní spořitelna, číslo účtu 107650089 / 0300.
Velmi uvítáme vaši pomoc při propagaci časopisu.