DOPRAVNÍ ZPRÁVY č. 5A/2006 (květen)

Elektronický 14deník s články a jejich rešeršemi o vlivu dopravy na životní prostředí.

Děti Země vyhrály již druhou žalobu v souvislosti s D8 v CHKO České Středohoří
Zpravodaj oborové platformy NNO pracujících v ochraně přírody č. 5/2006	Miroslav Patrik
Městský soud v Praze po téměř dvou letech vydal 30. 3. 2006 rozsudek, kterým zcela vyhověl žalobě Dětí Země tím, že zrušil dopis odboru zvláště chráněných částí přírody zde dne 30. 9. 2003 a dopis náměstka ministra ŽP JUDr. Petra Petržílka ze dne 17. 1. 2004, neboť: a) oba pouhé dopisy nebyly vydány jako správní rozhodnutí se všemi náležitostmi dle správního řádu, čímž jsou neprozkoumatelné pro nesrozumitelnost i nedostatek důvodů; b) dopis náměstka je navíc nezákonný, neboť ho nevydal příslušný orgán, kterým byl ministr Libor Ambrozek a nikoliv náměstek pro legislativu.

Memorandum o R35 bude podepsáno 4. května 2006
02.05.2006	www.cerstvezpravy.cz		nem
Ve čtvrtek 4. 5. 2006 přijede do Pardubického kraje místopředseda Vlády ČR a ministr dopravy ČR Milan Šimonovský. Cílem návštěvy je prohlídka pardubického letiště a především podpis memoranda o spolupráci státu a Pardubického kraje při přípravě a realizaci rychlostní komunikace R35. Ministr dopravy Milan Šimonovský přijede do Pardubic ve 12 hod. Po přibližně hodinové prohlídce civilního letiště v doprovodu vicehejtmana Pardubického kraje Romana Línka, náměstka hejtmana zodpovědného za dopravu Ivo Tomana a primátora Statutárního města Pardubice Jiřího Stříteského odjede do sídla Pardubického kraje na Komenského nám. v Pardubicích. Tady bude ve 13:15 hod. v jednacím sále Rady Pardubického kraje slavnostně podepsáno zmiňované memorandum, které předtím schválila jak vláda, tak krajské zastupitelstvo. Server cerstvezprávy.cz informovala Kateřina Nohavová, tisková mluvčí Pardubického kraje.

Plzeňský primátor Kalous desátý v anketě Ropák 2005
02.05.2006	Právo-Plzeňský kraj	vk
Šedesát tři bodů a desáté místo v celé České republice získal plzeňský primátor Miroslav Kalous v tradiční anketě Ropák roku 2005 o antiekologický čin. Kalous dostal hlasy, protože podle ekologů a komise Ropáka prosazuje čtyřpruhový silniční průtah v blízkosti historického centra Plzně. "Při něm má dojít k demolicím více než třiceti převážně obytných domů, ke zničení velké části významného krajinného prvku Lochotínský park a k zavlečení automobilové dopravy do centra města, přestože je možné vést tuto komunikaci alternativní trasou a za ignorování podnětů k restrikci automobilové dopravy v centru Plzně a neochotu přednostně rozvíjet pěší, cyklistickou a veřejnou dopravu," je uvedeno ve vyhodnocení ankety.

Nové nádraží: politici začínají vybírat firmy
03.05.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Morava	lce
Na brněnské radnici se začínají rozdělovat zakázky související s přesunem nádraží. Tu poslední, osmnáctimilionovou, získala brněnská firma Sudop. Její inženýři navrhnou trasu nových tramvajových kolejí, zakreslí nové troleje i chodníky. "Jde o veškerou městskou infrastrukturu, kterou bude nutné kvůli novému nádraží vybudovat," upřesnil mluvčí magistrátu Pavel Žára. Odborníci odhadují, že do místní dopravy bude muset Brno kvůli přesunu nádraží investovat více než tři miliardy a 70 milionů korun. Na první stavbě takzvané šesté etapy, kam hromadná doprava a chodníky patří, začnou dělníci pracovat letos v listopadu. "Momentálně dolaďujeme, jak městskou hromadnou dopravu v blízkosti nového nádraží zorganizovat. Zvažujeme, jestli k novému nádraží vést jen tramvaje a autobusy, nebo budou potřeba také trolejbusové linky," uvedl náměstek brněnského primátora Miroslav Hošek (ODS), který o projektu mluvil minulý týden na veletrhu Urbis Invest. Brněnské politiky teď podle něho zaměstnává další věc. Snaží se z Evropské unie získat peníze právě na přestavbu brněnské hromadné dopravy. "Město má na to připravené tři miliardy v rozpočtu, a co přijde z Unie, to je pro nás plus," přiblížil náměstek. Původně se totiž počítalo s tím, že z Evropy půjde příspěvek pouze na samotnou rekonstrukci železničního uzlu. Politici doufají, že to bude asi šest miliard korun. Trať se musí opravit i proto, aby po ní mohly bezpečně jezdit rychlovlaky. 

Vlakové nádraží v Brně čeká proces přestavby - pouze za peníze Unie
03.05.2006	Metro-Morava	ČTK
V případě finanční podpory EU čeká Brno přestavba i ostatní infrastruktury. Brněnský magistrát doufá v dotaci EU na přestavbu městské infrastruktury, kterou si vyžádá budování nového železničního nádraží. Dosud město počítalo s mnohamiliardovým příspěvkem unie na samotnou přestavbu železničního uzlu. Ze svých zdrojů ale mělo upravit síť městské hromadné dopravy tak, aby na nové nádraží navazovala. 
Nejasná suma 
"Nyní se objevila možnost získat dotaci z kohezních fondů i na přestavbu městské infrastruktury," řekl náměstek primátora Miroslav Hošek ( ODS). Neprozradil, o kolik peněz se může město ucházet. Zásahy do infrastruktury mají stát tři až čtyři miliardy korun. Celkově se odhady nákladů na přestavbu železničního uzlu pohybují mezi 20 a 25 miliardami korun. 
Přesun nádraží má odpůrce 
Městská rada na svém posledním zasedání přidělila veřejnou zakázku na dokumentaci k přestavbě infrastruktury. Na jejím základě může později získat stavební povolení. "Jde o komunikace, chodníky, tramvajové koleje, zkrátka všechno, co bude nutné udělat kvůli novému nádraží," řekl mluvčí magistrátu Pavel Žára. Jen tato dokumentace bude stát město 18 milionů korun. Přestavba železničního uzlu, zúženě nazývaná přesun nádraží, má v Brně řadu odpůrců. Poukazují na nákladnost stavby, která navíc odsune hlavní železniční nádraží dále od centra.

Na rozestavěný úsek D3 zatím nejsou peníze
04.05.2006	Dopravní noviny	ČTK
Na rozestavěný úsek dálnice D3 Chotoviny - Mezno chybějí pro letošní rok tři čtvrtiny potřebných financí. Zatím bylo do rozpočtu schváleno 248 milionů Kč a připravuje se navýšení o dalších 26 milionu Kč; náklady na stavbu by však letos měly dosáhnout 1,078 miliardy Kč. Technologicky by mělo stačit 900 milionů Kč, řekl minulý týden senátor a předseda Sdružení pro výstavbu D3 a R4 Pavel Eybert. Stavební firma, která dálnici buduje, už oslovila Státní fond dopravní infrastruktury (SFDI), že zatím stavbu sama zafinancuje. "Říkáme tomu systém rozvolněné-ho financování, ale tento prostředek nelze použít systémově," řekl náměstek ředitele SFDI Jiří Novák. Podobný systém podle něj připadá v úvahu jen u nejvíc prioritních staveb. Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) připravuje výstavbu dalších úseků dálnice z Tábora do Soběslavi a ze Soběslavi do Bošilce. "Nejpozději v polovině příštího roku by mohly být zahájeny, to znamená, že v roce 2008 by mohly být dokončeny," uvedl ředitel závodu Praha ŘSD Alois Lichnovský. Peníze na stavbu, na níž by se měli podílet i soukromí investoři, ale podle něj zatím k dispozici nejsou. Na 140 kilometrů dlouhém úseku z Prahy do Českých Budějovic je nyní v provozu jen zhruba 6,5 kilometru dálnice u Tábora. Na jih od Budějovic se má čtyřproudá dálnice D3 u Velešína změnit v rychlostní komunikaci R3 se dvěma jízdními pruhy. Dokončení k hranici se odhaduje až po roce 2017. Celkové náklady by mohly dosáhnout až padesáti miliard Kč. 

Nejsilnější politické strany chtějí zvýšit výdaje na dopravu
04.05.2006	Dopravní noviny	ČTK
politické strany hodlají podle svých volebních programů po volbách většinou zvýšit výdaje na rozvoj dopravní infrastruktury. Více peněz slibují nejen na nové dopravní tahy, ale hlavně na opravy a údržbu. Jen zelení nepovažují za prioritu zvyšování výdajů, podle jejich názoru by stačilo nestavět zbytečné dálnice. Většina stran své záměry v této oblasti představila během dubna. Peníze chtějí všechny strany získávat ze zdrojů Evropské unie, zvýšením podílu na výnosu spotřební daně a z mýtného. Nákladní vozidla by podle názoru ODS, ČSSD i zelených měla platit na celé síti. Všechny strany s výjimkou KSČM počítají ve vhodných případech také s tzv. PPP projekty, tedy se stavbami hrazenými zčásti z veřejných a zčásti ze soukromých zdrojů. 
Vybrané body z volebních programů politických stran: 
ODS: Zdroje financí: u velkých projektů úvěry, dotace ze státního rozpočtu pro kraje a obce u rozsáhlých projektů, vyšší podíl na spotřební dani, výběr mýtného přes satelit na celé síti, PPP projekty na velké investice nebo opravy souvislých tahů. Výdaje: zvýšit nejméně na dvojnásobek současných, financovat nejen velké nové stavby, ale velkou část prostředků směřovat do oprav a údržby. 
ČSSD: Zdroje financí: unijní zdroje doplnit prostředky z fondu dopravy, dotace z rozpočtu, ale jsou jen částečným řešením, zvýšení podílu dopravní infrastruktury na výnosu spotřební daně z nynějších 9,1 až na 50 procent, mýtné zavést celoplošně nejen na vybraných tazích, sazby postupně zvyšovat, vodní doprava jako ekologická bez poplatků. Výdaje: zvýšit ze současných 65 na 100 miliard Kč, dokončit dálniční síť včetně pražského okruhu, dokončit železniční koridory. 
KSČM: Zdroje financí: příjmy z privatizace jsou nesystémovým řešením, projekty s očekávaným financováním ze zdrojů EU předběžně financovat z prostředků fondu dopravy, daňové výnosy, které jdou na dopravní infrastrukturu, zvýšit o 40 miliard, mýtné od roku 2008 i pro vozidla nad 3,5 tuny na co nejširší síti, tedy i na vybraných silnicích II. třídy, sazby mýtného jednotné pro celou Evropskou unii, výstavbu dopravní infrastruktury by měl zajišťovat stát, PPP projekty jen ojediněle. Výdaje: zvýšení investic o 70 až 90 procent, údržby o 150 procent, rozvoj a opravy železniční sítě, rekonstrukce a modernizace současných silnic a dálnic. 
KDU-ČSL:Zdroje financí: zvýšení prostředků ze státního rozpočtu, fondy Evropské unie, PPP projekty, postupně zpoplatnit vozidla nad 3,5 tuny. Výdaje: postavit dalších 500 kilometrů silnic a dálnic, výrazně zvýšit prostředky na údržbu a opravy, postavit novou vzletovou a přistávací dráhu na Ruzyni, zlepšit plavební podmínky na Labi. 
Strana zelených: Zdroje financí: zvýšit podíl na spotřební dani až na 50 procent, mýtné pro všechna vozidla nad 3,5 tuny na celé síti, sazby čtyři až deset Kč na kilometr, PPP projekty na logistická centra. Výdaje: výdaje není nutné zvyšovat, ale rozvoj dopravní infrastruktury je nutné systémově koordinovat a nestavět zbytečné dálnice, dokončit prioritně obchvaty měst, změnit strukturu výdajů SFDI více ve prospěch železnice. 

Poslanci zrušili zákaz předjíždění kamionů
04.05.2006	Dopravní noviny	ČTK
Poslanecká sněmovna minulý týden na návrh Senátu zrušila zákaz předjíždění kamionů na dálnicích. Současně z novely zákona odstranila kontroverzní povinnost policie hlídat vozidlo, které znehybni nebo nechá odtáhnout. Novelizovaná předloha nabude účinnosti 1. července. Zákaz předjíždění sněmovna původně schválila v loňském roce. Senát se opatření následně pokusil zrušit v předloze, kterou sněmovně vrátil na počátku letošního roku. Poslanci však na svém názoru nejprve setrvali a horní komora tak byla úspěšná až nyní. Dopravci, Autoklub ČR i ministerstvo dopravy zrušení zákazu uvítali. "Tento zákaz (předjíždění kamionů) se může značkami vymezit kdekoli po celé dálnici. Je to náprava stavu, který by vedl k chaosu," řekl již dříve ministr dopravy Milan Šimonovský. 
O digitálních tachografech 
Čipové karty potřebné pro digitální tachografy budou nově vydávat obecní úřady s rozšířenou působností. Rovněž o této věci rozhodla minulý týden sněmovna, která tento termín posunula v příslušném zákoně o rok. Vlastní povinnost zavedení digitálních tachografů pro vozidla nad 3,5 tuny bude platit od 1. května letošního roku. Zatím karty do digitálních tachografů vydává ministerstvo dopravy prostřednictvím sběrných míst Sdružení ČESMAD Bohemia. "Od 1. července roku 2007 přejde tato povinnost na obecní úřady obcí s rozšířenou působností," uvedla mluvčí ministerstva dopravy Marcela Žižková. Předlohu musí ještě podepsat prezident republiky. 

Nový tunel u České Třebové?
04.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	Ivo Toman
Jak to vidí: Domnívám se, že stavbu přivaděče od silnice R35 do České Třebové budou krajští zastupitelé projednávat až po schválení územního plánu jako jeho změnu. Do té doby totiž bude nutné posoudit, kudy silnici optimálně vést. V této chvíli mi připadá, že šanci má jakákoliv varianta, tedy i s tunelem pod Kozlovským kopcem. Jak znám terén mezi Litomyšlí a Českou Třebovou, stavba nějakého silničního tunelu mi tam připadá velmi reálná. Myslím si, že dohadovat se o přesné trase přivaděčů je v této chvíli předčasné. Vláda nám při podpisu memoranda o silnici R35 slíbila, že udělá všechno proto, aby ji spojila s Chocní, Ústím nad Orlicí a Českou Třebovou. Jak to provede, to už je otázka pro další jednání. Ivo Toman, krajský radní pro dopravu.

Česká Třebová chce tunel
04.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	VÍTĚZSLAV DITTRICH
Město se chystá na jižní variantu dálnice. Bude chtít přivaděč s tunelem pod Kozlovským kopcem. Politici v České Třebové dál chtějí, aby rychlostní komunikace R35 vedla kolem města. Přesto se začali připravovat na to, že krajští zastupitelé letos v červnu dají přednost takzvané jižní variantě. V takovém případě budou požadovat, aby dálniční přivaděč vedl tunelem pod Kozlovským kopcem. "Je nám jasné, že se o trase silnice R35 v červnu na krajském zastupitelstvu rozhodne, takže nyní dolaďujeme požadavky pro případ, že bude schválena jižní trasa silnice. Podle mě bude nyní nutné stanovit, i kudy povede přivaděč na Českou Třebovou," řekl starosta České Třebové Jaroslav Zedník, který dále uvedl, že dosud platí usnesení českotřebovských zastupitelů, ve kterém souhlasí se severní trasou dálnice R35 za předpokladu, že povede tunelem přes Kozlovský kopec. 
Navržený přivaděč neprojde, říká starosta 
Podle Zedníka je trasa přivaděče, která je zatím navržena v konceptu územního plánu kolem Sloupnice neprůchodná. "Pokud u Sloupnice vzbudila odpor silnice R35, vyvolá ho i přivaděč a místní husité budou dál protestovat. Chceme navrhnout, aby přivaděč vedl od Litomyšle přes Pazuchu a dále tunelem na Českou Třebovou, kde by se napojil na obchvat města," uvedl Zedník. Ochránci přírody ze Sloupnice nejsou z přivaděče kolem obce nadšení. "Vést přivaděč na Českou Třebovou kolem Sloupnice by nebylo šťastné. Ohrozil by zdroje pitné vody pro obec. Předpokládám, že kraj si nakonec zvolí jinou trasu, která by mohla být i o polovinu kratší a nás by zcela minula. A i kdyby to nevyšlo, přivaděč mi připadá pořád lepší než R35," řekl Jiří Černý ze Sdružení ochránců přírody Končin, Sloupnice a Vilámova. Vlastní trasu rychlostní silnice R35 čekají potíže i na její jižní variantě. V Bohuňovicích, které leží mezi Vysokým Mýtem a Litomyšlí, vzniklo občanské sdružení Lípovec, do kterého během necelého měsíce vstoupilo několik set lidí. Nesouhlasná stanoviska připravují i zastupitelstva některých obcí, přes které by čtyřproudá silnice měla vést. I když odpůrci jihu promeškali zákonnou lhůtu, kdy se proti trase silnice v územním plánu Pardubického kraje mohli vyjádřit, mohou stavbu komplikovat v územním a stavebním řízení a při výkupu potřebných pozemků. "Každý musí počítat, že použijeme všechny legální prostředky včetně žaloby u soudu pro lidská práva ve Štrasburku pro to, aby silnice kolem nás nevedla. Abychom tu měli několik set metrů od sebe silnici první třídy a dálnici, to je přece nesmysl," řekl Jan Vaňous z občanského sdružení Lípovec. 

Memorandum o R35 slavnostně stvrzeno
05.05.2006	www.cerstvezpravy.cz		set
Vicehejtman Pardubického kraje Roman Línek a místopředseda Vlády ČR a ministr dopravy Milan Šimonovský slavnostně podepsali ve čtvrtek 4. května 2006 memorandum o spolupráci státu a kraje při přípravě a realizaci rychlostní komunikace R35. Text memoranda schválila 12. dubna 2006 Vláda ČR a 20. dubna 2006 velkou většinou hlasů i Zastupitelstvo Pardubického kraje. „Považuji to za velkou příležitost řešení problému dopravy na I/35 – R35 v reálném čase. Dostali jsme tím přípravu výstavby spojnice mezi dálnicí D11 a Mohelnicí do obdobného režimu jako byla a je realizována dálnice D47,“ řekl vicehejtman Roman Línek. Dokument byl připravován Pardubickým krajem a ministerstvem dopravy a je v něm jasně deklarován společný zájem obou stran na spolupráci, jejímž cílem je významné urychlení přípravy i realizace rychlostní komunikace R35 v celé délce trasy po území Pardubického kraje. Ministerstvo dopravy se zavazuje k podpoře a následnému provedení investičních akcí dopravního napojení části okresu Ústí nad Orlicí. Bude podporovat i další související investice na silniční síti Pardubického kraje. Podle memoranda zajistí také zpracování dokumentu, který vyřeší postup realizace R35 a dalších staveb i alokaci finančních prostředků v případě realizace tzv. jižní trasy komunikace R35. Server cerstvezpravy.cz informovala Kateřina Nohavová, tisková mluvčí Pardubického kraje. 

Silnice R35 má přednost před D1
05.05.2006	Právo-Královéhradecký kraj, Pardubický kraj		Ladislav Schejbal
Memorandum o spolupráci státu a kraje při přípravě a realizaci rychlostní komunikace R35 v celé délce trasy po území Pardubického kraje a souvisejících investicích podepsali ve čtvrtek v sídle Pardubického kraje vicehejtman Roman Línek (KDU-ČSL) a ministr dopravy a místopředseda vlády ČR Milan Šimonovský. Text memoranda schválila 12. dubna tohoto roku vláda ČR, 20. dubna pak velkou většinou hlasů i zastupitelstvo Pardubického kraje. "Tato rychlostní komunikace se stane prioritou v dopravních investicích," prohlásil ministr Šimonovský. "Podrobně budeme sledovat její realizaci a pevně věřím, že první úseky této silnice budeme otevírat již kolem roku 2010. V tuto dobu dokonce považuji výstavbu této silnice za důležitější než rekonstrukci a rozšíření dálnice D1 na šest pruhů," uvedl ministr. "Realizaci memoranda považuji za příležitost k řešení problému dopravy na přetížené silnici první třídy I/35 a nově vybudované rychlostní silnici R35 v reálném čase. Dostali jsme tím přípravu výstavby spojnice mezi dálnicí D11 z Prahy do Hradce Králové a Mohelnicí do obdobného režimu, jako byla a je realizovaná dálnice D47 do Ostravy," zdůraznil vicehejtman Línek. Základem pro zahájení přípravných prací je samozřejmě schválení velkého územního plánu kraje. Rychlost prací pak podle ministra Šimonovského zcela jistě ovlivní skutečnost, zda stavbu bude moci uskutečnit soukromá firma nebo společnost přidělená státem, když první varianta by byla z jeho pohledu jednoznačně výhodnější. "Pro Pardubický kraj je velice důležité, že společně s výstavbou rychlostní silnice budou provedeny i související investice na silniční síti kraje. Věřím, že se všichni dohodneme a dnešní slavnostní podpis bude pouze příjemnou vzpomínkou na první kroky, které výstavbu důležité rychlostní silnice provázely," dodal vicehejtman Línek. 

Ministr Šimonovský: R35 má přednost
05.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	zln
Zahájení výstavby úseku dálnice R35 ze Zámrsku u Vysokého Mýta do Mohelnice je zase o něco blíž. Včera totiž svými podpisy pod memorandem o čtyřproudové silnici, která spojí severní Čechy a severení Moravu, dali záruky její výstavbě vicehejtman Roman Línek a ministr dopravy Milan Šimonovský. Ministr také potvrdil, že se obyvatelé Pardubického kraje nemusí bát, že se rychlostní silnice nebude stavět kvůli rozšíření dálnice D1. "Výstavba silnice R35 je v tuto chvíli, co se týče dopravy, pro Českou republiku jasnou prioritou. Dálnici D1 bychom také chtěli někdy do roku 2020 rozšířit, ale celá věc rozhodně nestojí buď D1, nebo R35," řekl Šimonovský. Ti, co se těší, až budou moci jezdit z Pardubic do Olomouce za slabou hodinku, však ještě nemají vyhráno. Podepsání memoranda je sice důležité, ale ještě zásadnější bude schvalování změn územního plánu zastupitelstvem Pardubického kraje. "Čekají nás ještě dvě klíčová hlasování. První bude v červnu a druhé v prosinci. Věřím však, že vše proběhne hladce a že územní plán změníme," řekl Roman Línek. Pokud se tak skutečně stane, tak by řidiči mohli na první úseky nové R35 vyjet už někdy v roce 2010. "Pokud vše půjde podle plánu, tak by se na území Pardubického kraje mohlo stavět v roce 2008. Dálnice se bude dělat po úsecích, a proto budeme otvírat vždy část silnice. První úseky by mohly být hotovy v roce 2010 a celá R35 by měla být dokončena někdy v letech 2013 nebo 2014," uvedl ministr Šimonovský. Ten také potvrdil, že memorandum bude závazné i pro další vlády, které přijdou po červnových volbách. "Memorandum je závazné. Tato rychlostní silnice se musí postavit co nejdříve. Sám jsem dnes zažil na vlastní kůži, jak se ve vašem kraji špatně cestuje autem. Mám pocit, že by stát měl splatit svůj dluh vůči Pardubickému kraji," dodal Šimonovský. 

Ministr potvrdil jižní trasu R35
05.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	ČTK
Ministr dopravy Milan Šimonovský (KDU-ČSL) včera potvrdil jižní trasu plánované rychlostní komunikace R35 z východních Čech na Moravu. Podle memoranda podepsaného s představiteli Pardubického kraje postaví stát k městům na severu kraje, kvůli nimž místní politici prosazovali severní variantu dálnice, přivaděče a obchvaty. "První stavební práce by mohly začít v roce 2008," řekl Šimonovský. Dokončení se předpokládá do roku 2014. Konečné slovo o trase komunikace budou mít 22. června zastupitelé Pardubického kraje, kteří v minulosti dvakrát schválili severní trasu přes Ústeckoorlicko. Na posledním zasedání v dubnu však rozhodli o zahájení jednání s příslušnými orgány i o jižní variantě Svitavskem. Obě navrhované varianty však řada obyvatel tamních regionů odmítá. 
"Z této rychlostní komunikace se stane priorita České republiky v dopravních investicích. Je to paralelní propojení východu a západu České republiky a jen takové může přinést odlehčení dálnici D1," uvedl ministr. Silnice má podle něj přednost před rozšířením D1, centrální spojnice mezi Prahou a Brnem. Města na severu Pardubického kraje však stále trvají na severní trase. "Česká Třebová má až do rozhodnutí zastupitelstva Pardubického kraje usnesení o severní variantě," řekl českotřebovský starosta Jaroslav Zedník. Pracuje se však rovněž na přivaděči pro případ změny názoru zastupitelů ve prospěch jižní trasy. 
"Projektování jižní varianty blokovat nebudeme, ale budeme požadovat přivaděč, který by Českou Třebovou do pěti minut jízdy autem spojil s R35," dodal Zedník. V případě čtyřproudové spojky by se náklady na stavbu přivaděče pohybovaly kolem miliardy korun. Odmítavě se k jižní variantě vyjádřili v Ústí nad Orlicí a ve Vysokém Mýtě. "Memorandum je pěkná věc, ale nemá právní účinek a negarantuje přivaděče v rozsahu, v jakém jsou navrženy," uvedl místostarosta Vysokého Mýta Martin Krejza (ODS). Litomyšl jižní variantu vítá s podmínkou, že nepovede po plánovaném obchvatu, ale dále od města. Silnice R35 by se měla stát nejdelší rychlostní silnicí v zemi. Spolu s dálnicí D11 z Prahy do Hradce Králové vytvoří alternativní severní trasu spojující Čechy s Moravou. Komunikace by měla odlehčit dopravě na páteřní dálnici D1. R35 spojí Lipník nad Bečvou, Olomouc, Hradec Králové, Turnov a Liberec. 

Ministr je pro jižní trasu silnice R35
05.05.2006	Lidové noviny	ČTK
Rychlostní komunikace R35 z východních Čech na Moravu povede pravděpodobně jižní trasou. Včera se k této variantě přiklonil i ministr dopravy Milan Šimonovský. Stát přislíbil, že k městům na severu kraje postaví přivaděče a obchvaty. První stavební práce by mohly začít v průběhu roku 2008, řekl včera ministr. Dokončení se předpokládá do roku 2014. Konečné slovo o trase komunikace budou mít však 22. června krajští zastupitelé, kteří se v poslední době také přiklánějí k jižní variantě Svitavskem. Obě varianty, tedy i severní odmítá řada obyvatel tamních regionů. 

Mýtští chtějí obchvat, Česká Třebová přivaděč
05.05.2006	Orlické noviny		JIŘÍ KONÍČEK
Vyvedení silniční dopravy z města požaduje stále Vysoké Mýto. S velkým zájmem se očekává zasedání zastupitelstva Pardubického kraje v červnu, jež projedná rychlostní komunikaci R35. Názory na trasu R35 se mění a tříbí několik let. Postupně se vytvořily dva tábory příznivců a odpůrců "severu" a "jihu". 
Stále stejné stanovisko 
Představitelé Vysokého Mýta zastávají několik let stanovisko, že je nutné nezávisle na zvolení trasy stavět kolem města silniční obchvat, aby se odvedla valná část velkého provozu z města. Potvrzují to i letošní jednání, jež vede město na různých úrovních, představy o obchvatu se již rýsují. Dosud poslední jednání s krajem, městem Litomyšl a zástupci Ředitelství silnic a dálnic se konalo ve středu. "Debatovali jsme o tom, co vůbec má být v projektové dokumentaci, příští týden se už budou otevírat obálky na její zadání. Podpoříme obě trasy do doby, než někdo řekne, která trasa bude lepší. Mohlo by jít i o kompromis, že by trasa vedla někde za Sloupnicí, ale nic není hotovo. V každém případě požadujeme obchvat až za Hrušovou," uvedl včera starosta Bohuslav Fencl. Ačkoliv zastupitelstvo České Třebové již před časem schválilo severní trasu R35 pro město, změnila se situace, zastupitelstvo kraje schválilo v dubnu memorandum o spolupráci Pardubického kraje s ministerstvem dopravy o podpoře jižní varianty. V tom případě by se Česká Třebová přiklonila k návrhu vést silniční přivaděč od Litomyšle k Pazuše a k městu. Jednalo by se o originální stavbu, jež by změnila ráz krajiny mezi Českou Třebovou a Litomyšlí. 
Upřesnění přinese studie 
"Dnes se samozřejmě ještě neví, kudy by přivaděč vedl. Připravujeme svou variantu, která je přímější a ekonomicky schůdnější. Zda by to byl tunel nebo zářez do terénu, o tom se budeme bavit v době, až bude hotová studie a ekonomický rozbor," upřesnil včera starosta České Třebové Jaroslav Zedník. 

Za záchranu Sloupenských lesů
05.05.2006	Orlické noviny		Josef Matějka
Klub českých turistů ve Sloupnici napjatě očekával rozhodnutí zastupitelů Pardubického kraje o trasování R35. Přestože zastupitelé odložili konečné rozhodnutí o trasování R35 na červen 2006, schválení memoranda je podle nás vykročení tím správným směrem. Nicméně konečné rozhodnutí o trasování R35 ještě nepadlo. Opět jsme tedy připravili turistický Pochod Sloupenskými lesy a za jejich záchranu dne 8. května po navržené trase severní varianty R35. Naším cílem není jenom proti této trase protestovat, ale zároveň umožnit všem si projít a přímo v terénu prohlédnout zdejší nedotčenou krajinu a uvědomit si, že vést rychlostní silnici tímto územím není opravdu moudré řešení. 
Touto akcí KČT ve Sloupnici vyjadřuje podporu občanským a ekologickým sdružením Děti Země, Ochránci přírody Končin-Sloupnice-Vilámova, Ochránci přírody katastrálního území České Heřmanice a Chotěšiny, Ochránci přírody údolí Husího krku, Zelený kohout, R35 Rybník, Majitelé nemovitostí Sloupnice-České Heřmanice a Majitelé nemovitostí Rybník, která společně s obcemi Slatina, Vysoké Mýto-Vinice, Zálší, Podrážek, České Heřmanice, Chotěšiny, Sloupnice, Řetová, Přívrat, Česká Třebová-Lhotka a Rybník protestují již několik let proti tzv. severní variantě R35. Den D, kdy se definitivně rozhodne o trasování R35 se tedy pozvolna blíží. Je možné, že v červnu zastupitelé opominou stanoviska ministerstev dopravy a životního prostředí, nezohlední řadu nezávislých odborných posudků mluvících ve prospěch varianty jižní, podcení občanská a ekologická sdružení, nevyslyší stanoviska starostů obcí a protesty tisíců občanů a zvolí severní variantu R35. Pokud se tak stane, KČT ve Sloupnici je připraveno využít veškerých zákonných možností, jak této stavbě zabránit. Máme totiž v jedné ze svých činností zahrnutou i ochranu přírody, a proto nedopustíme jakékoliv zdevastování životního prostředí v této oblasti. Josef Matějka, jednatel KČT Sloupnice.

D8 přes Středohoří: spása pro lidi, či tragédie pro přírodu? 
05.05.2006	iDNES.cz (cestovani.idnes.cz)	Petr Švarc
STROJEM ČASU PO ČESKU – 21.díl. Auto uhání po dálnici a okolo okýnek se míhají kopce chráněné krajiny Českého středohoří. Pasažéři si unisono notují, jak se autostráda stavbařům povedla a jak je šetrná k okolní přírodě.To není reálná situace, ale pouze film. Díky počítačovým trikům domalovali autoři snímku dálnici do krajiny. Státní Ředitelství silnic a dálnic si nechalo snímek s herci Janou Paulovou a Jakubem Prachařem natočit před dvěma lety, aby si ve sporu o dálnici přes Chráněnou krajinnou oblast České středohoří získalo na svou stranu veřejnost. Ve skutečnosti stavbaři nevybetonovali kvůli dlouholetým sporům s ochránci přírody v chráněném území ani metr země.
Stroj času - pohled do budoucna
Zatím jsme vám v seriálu Stroj času nabízeli obrázky z míst, které lidská ruka výrazně změnila – ať k lepšímu, nebo k horšímu. Dnes uděláme výjimku a vydáme se ve Stroji času kupředu: jak se změní Středohoří, pokud ho skutečně protne dálnice?
To není tunel, ale přechod pro zvěř
Ze zhruba desetiminutového filmu za stovky tisíc korun vyznívá tato otázka jednoznačně. Dálnice výrazně ulehčí obcím, přes které dnes projíždí tisíce kamionů i osobních aut, a navíc nijak zvlášť nepostihne okolní přírodu. "Tady vpravo jsou protihlukové a protiexhalační valy pro ochranu fauny a flóry na úpatí kopce Lovoš, který se tyčí přímo nad městem Lovosice," říká herec Prachař, který ve snímku ztvárnil stopaře, píšícího o virtuální dálnici disertační práci. "A co je tenhle krátký tunel?" ptá se herečka Paulová. Hraje 'nevzdělanou' řidičku, která se od svého spolucestujícího ráda nechá poučit o tom, jak je dálnice bezvadná. "To není tunel v pravém slova smyslu, ale přechod pro divokou zvěř přes dálnici v místě jejího největšího výskytu," rád poučí řidičku stopař ve snímku, který je například k vidění na internetových stránkách Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD ČR).
Dálnice, to je přece i méně nehod
Podle ŘSD ČR bude nová dálnice bude pěkná, hezky obkrouží kopce Českého středohoří (případně se do nich zavrtá), pomůže tamním obyvatelům a podle silničářů má i jednu velkou výhodu: bude mnohem bezpečnější než tradiční dvouproudá komunikace. Ředitelství silnic a dálnic si loni nechalo vypracovat speciální průzkum o dopravních nehodách, který kombinoval počty nehod na konkrétních úsecích silnic a dálnic s intenzitou dopravy. Z výzkumu vyplynulo, že takzvaná relativní nehodovost je na cestě mezi Lovosicemi a Teplicemi, kde se kvůli sporům s ekologickými organizacemi zatím nepodařilo postavit dálnici D8. Výzkum vůbec dopadl lépe pro dálnice. Jako nejbezpečnější vyšel obchvat kolem Plzně a špatně nedopadla ani tolik kritizovaná brněnská dálnice D1. "Relativní nehodovost je zde v mezích průměru mezi dálnicemi a výrazně nižší v porovnání se silnicemi," vysvětlil Petr Laušman, generální ředitel Ředitelství silnic a dálnic.
Odpůrci dé osmičky uspěli u ombudsmana
Ekologické organizace ale trvají na svém: dálnice D8 nepřiměřeně zasáhne do chráněné krajiny, České středohoří už nikdy nebude takové jako dřív. Proto také původně navrhovaly, aby dálnice vedla pod Středohořím dlouhým tunelem, později ustoupily a nyní požadují "pouze" tříkilometrový tunel (jedná se o tunel Kubačka). Ani s ním ovšem nesouhlasili silničáři, a proti byli i zastupitelé Ústeckého kraje. Namítají, že přírodu dostatečně ochrání tunel dlouhý necelý kilometr. Argumentují navíc tím, že změna plánu by si navíc vyžádala další miliardy a několikaleté prodloužení stavby. Jenže odpůrci dálnice získali mocného spojence. Uspěli u veřejného ochránce lidských práv Otakara Motejla. Ten tvrdí, že úřady při povolování dálnice přes Středohoří několikrát porušily různé zákony. Například ministerstvo dopravy, které podle Motejla předložilo na počátku 90. let vládě koncepci rozvoje dálnic do roku 2005, která obsahovala i úsek přes Středohoří, ovšem aniž by byla tato trasa posouzena podle vlivu na životní prostředí. "Na porušení zákona v této věci upozornilo také šetření Nejvyššího kontrolního úřadu," připomněl Motejl ve své závěrečné zprávě.
Motejl také doporučoval dlouhý tunel
Státním úřadům Motejl vytknul také to, že krajinářské hodnocení dálnice v letech 1994 a 1995 se uskutečnilo, aniž k němu měla přístup veřejnost. Ombudsman se přiklonil k názoru ekologických hnutí, aby se úřady pokusily zachránit, co se dá – když už je o trase rozhodnuto –, a vedly dálnici dlouhým tunelem. Při svém doporučení vycházel i z návrhu Ivana Vorla z Fakulty architektury ČVUT, který tunel před několika lety také doporučoval. "Současná trasa totiž závažným způsobem poškozuje unikátní krajinný ráz, ojedinělý ze středoevropského hlediska," uvedl Vorel. Jak nakonec bude dálnice přes Středohoří vypadat, ovšem zatím není jasné. Stát trvá na své variantě s krátkým tunelem, ekologická hnutí v čele s Dětmi Země chtějí dlouhý tunel. Jasné je zatím jediné: spor musí rozhodnout soud...

Dálnice? Čeká se na volby
06.05.2006	Mladá fronta Dnes- kraj Pardubický	VÍTĚZSLAV DITTRICH
Rozhodování krajských politiků o trase dálnice z Pardubického kraje na Moravu může podstatně ovlivnit výsledek voleb. Vítězství ODS by pomohlo zastáncům severní varianty Jakoby spory o dálnici z Pardubického kraje na Moravu nebyly už tak dost zamotané. Nadcházející volby mohou všechno změnit. Zatímco současní vládní politici věří, že dálnice bude stát v roce 2014 a povede jihem, volby mohou poslat rychlostní komunikaci R35 klidně na sever, anebo úplně ke dnu. "Volby mohou změnit obsazení postů ministrů dopravy a životního prostředí. Pokud by tato změna s sebou přinesla i změnu názoru na jižní trasu silnice, dokážu si představit, že by to přimělo váhající členy krajského zastupitelstva hlasovat pro severní trasu na Českou Třebovou," řekl krajský radní pro dopravu Ivo Toman. Co všechno se může po 3. červnu stát? 
Když ODS vyhraje, je možný sever i jih 
Pokud volby vyhraje ODS a vláda získá na silnici peníze Unie slíbené na léta 2007 až 2013, možné je úplně všechno. Nejpravděpodobnější bude, že posílená ODS prosadí v krajském zastupitelstvu severní trasu a nově obsazená ministerstva s ní budou souhlasit. Vůbec ale není vyloučeno, že v zastupitelstvu získá těsnou většinu jižní varianta. V obou případech by silnice mohla být v ideálním případě v provozu už v roce 2014. Ve hře je ale i další možnost. Sociální demokraté překvapí jako při minulých volbách. Budou nejsilnější stranou ve vládě, která v Bruselu s žádostí o peníze na stavbu silnice R35 v Pardubickém kraji uspěje. Pak silnice s největší pravděpodobností povede jihem , což je trasa, kterou v současnosti prosazují ministerstva dopravy, životního prostředí a pro místní rozvoj. Stát se ale může i to, že vláda ODS nebo ČSSD nebude při žádosti o peníze na stavbu dálnice úspěšná. Například proto, že pro stavbu silnice nebude vydáno včas územní rozhodnutí. Vzhledem k tomu, že Česká republika má omezené finanční zdroje, je nanejvýš pravděpodobné, že si obyvatelé Pardubického kraje na dokončení všech úseků rychlostní silnice ve svém regionu počkají mnohem déle. 

Silným slovům nelze věřit
06.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	Martin Biben
Podle krajského lídra ČSSD ministra Martínka chce vláda postavit R35 co nejrychleji a peníze sežene, podle lídra ODS Libého je dálnice na Olomouc a Ostravu kvůli vládní laxnosti ohrožena. Nevěřme ani jednomu. Se stavbou pro celou zemi klíčové silnice to tak jednoduché a rychlé, jak slibuje Martínek nebude, a ani vládní laxnost není tím, co by silnici ohrožovalo. Obě prohlášení jsou už poznamenaná koeficientem pravdomluvnosti volební kampaně. Že má znaménko minus, je jasné. Martin Biben, vedoucí redaktor.

Lídři se hádají o dálnici
06.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	DAVID PŮLPÁN
Jedničky ČSSD a ODS se navzájem obviňují, že ohrožují stavbu dálnice. Souboj gentlemanů to nebude. Lídři ODS a ČSSD v Pardubickém kraji se včera do sebe poprvé pustili. Kvůli plánované stavbě dálnice z Pardubic na Moravu si starosta Chrudimi Ladislav Libý vyměnil se sociálnědemokratickým ministrem pro místní rozvoj Radko Martínkem na dálku pár docela ostrých slov. Martínek nejdříve prohlásil, že vláda zajistí na stavbu silnice peníze od Evropské unie ze slíbených dotací na léta 2007 až 2013. Pak by rychlostní komunikace R35 mohla podle něj stát už v roce 2014. Libý, který ve čtvrtek zajel do Bruselu, včera poslal MF Dnes prohlášení, že vláda zaspala a peníze na silnici jsou ve skutečnosti ohroženy. "Byl jsem bohužel nemile překvapen výsledky jednání zástupců České republiky, neboť do dnešního dne nebyly předloženy zásadní projekty z Pardubického kraje. Proklamace ministerstev, že rychlostní silnice R35 je prioritou vlády, se bohužel nezakládají na pravdě," uvedl Libý. 
"Je mi to až trapné, že o tom nic neví. S kým jednal? S komisařkou? Každý, kdo jednal někdy s Bruselem, ví, že tam nestačí jednou vyjet a získat informace," uvedl Martínek. Libý vyčítá vládě, že v Bruselu leží seznam dopravních priorit českého ministerstva dopravy, kde je pro rychlostní silnici R35 počítáno pouze s necelými třemi miliardami korun na křižovatku u Opatovic. "Jiné projekty, jako například rozšíření a prodloužení dálnice D1, mají v seznamu téměř 30 miliard korun. Pokud se stávající stav nezmění, bude financování výstavby R35 významně ohroženo pro příštích sedm let," řekl Libý. "Informace, které dává, mne absolutně šokují. Kdyby mi zavolal, veškeré informace mu podám. Vůbec neví, jak celý proces probíhá," reaguje Martínek. Podle něj nyní probíhají s Bruselem pouze neformální rozhovory, ministerstva připravují takzvané operační programy. "Ty mají být dokončeny začátkem června. Pak je bude schvalovat vláda a poté se budou předkládat komisi. Unie bude mít informace o našich prioritách, až Česká republika předá program do Bruselu, tedy v polovině roku," řekl ministr. Podle něj je právě stavba silnice R35 pro vládu naprostou prioritou, na kterou počítá se 42 miliardami korun. 
Oba politici ODS a ČSSD se shodují v jediném. Stavba dálnice by mohla stát v roce 2014, ale je to nyní vážně ohroženo. Zatímco ale Ladislav Libý tvrdí, že výstavbu může svou liknavostí torpédovat sociálnědemokratická vláda, Radko Martínek se zase bojí, aby novou silnici nepohřbili zastupitelé Pardubického kraje včetně Ladislava Libého, který je krajským zastupitelem. "Závěr je jednoznačný. Výstavbu R35 ohrožuje pouze eventuální laxnost v Pardubickém kraji," řekl Martínek. Pokud totiž zastupitelé kraje se nedokážou včas shodnout na trase nové silnice a nepodaří se jim územní plán schválit do konce letošního roku, Česká republika nebude moci žádat Evropskou unii o peníze na její stavbu. Martínek Libému vyčítá i to, že dál prosazuje kontroverzní severní variantu silnice R35, přestože vláda za schválení jižní varianty nabídla kraji stavbu řady nových silnic a obchvatů. "Vláda kraji vyšla neuvěřitelně vstříc," řekl ministr. 
Jsou ohroženy peníze, ministerstva jsou pomalá 
Libý vidí hlavní riziko v laxním postupu vlády. "Osobně navrhnu příslušným orgánům, aby přehodnotily výši prostředků z Evropské unie pro stavbu rychlostní komunikace R35 a požádaly evropské instituce minimálně o padesát procent celkových nákladů." Ještě více šokující byly podle Libého informace, které v Bruselu zjistil o stávajícím čerpání peněz určených pro období 2004 až 2006. Reálně podle něj hrozí, že schválené projekty v Pardubickém kraji nemusí Unie zaplatit, protože ministerstva nejsou schopna projekty včas zúřadovat. A Martínek? Ten na to odpovídá výčtem čísel, kterými dokládá, že čerpání peněz z Bruselu ohroženo není. 

Husita, který bojoval proti dálnici
06.05.2006	Mladá fronta Dnes	vid
PROFIL KANDIDÁTA - Jiří Zedníček, farář: Nápad Jiřího Zedníčka, evangelického faráře ze Sloupnice a Litomyšle, pomohl místním odvrátit stavbu čtyřproudé silnice kolem jejich obce. Fotografie žebřiňáku a demonstrantů převlečených za husity se dostaly do většiny českých novin. Díky tomu se jejich protesty neztratily mezi desítkami podobných akcí a dálnice, která má spojit severní Čechy se severní Moravou, nepovede kopci mezi Litomyšlí a Českou Třebovou, ale kolem Litomyšle a Svitav. "Byl jsem odhodlaný jet s husitským žebřiňákem nejen do Prahy před Úřad vlády, ale i do Bruselu. Zabránit severní trase silnice R35 je jedním z mých životních cílů," řekl Zedníček před časem. Ve sporech o trasu dálnice R35 se přiučil lecčemu z politického boje a dokázal, že umí prosazovat i radikální názory. Nyní Zedníček kandiduje v Pardubickém kraji jako nestraník ze čtvrtého místa kandidátky Strany zelených do Poslanecké sněmovny. "Podporuji Stranu zelených, neboť se domnívám, že je to jediná skutečná alternativa na současné politické scéně. Má silnou ideovou základnu, prošla dlouhým vývojem a je to strana s evropskou tradicí. Rozhodně to není sbírka recyklovaných politiků," říká. Jako poslanec by se chtěl Zedníček zasazovat za rozvoj občanské společnosti a podporu neziskových organizací. "Zajímá mě problematika menšin a handicapovaných ve společnosti. Vedle péče o životní prostředí bych chtěl prosazovat zásadní změny v oblasti náhradní výchovy dětí a zlepšení vztahu státu k církvím," říká husita. 

Turisté projdou Sloupenské lesy
06.05.2006	Orlické noviny		re
V den státního svátku se milovníci toulek v přírodě vydají na trasy Pochodu Sloupenskými lesy. Průběžný start bude v pondělí od 7 do 9.30 hodin na hřišti za školou. Pořádající Klub českých turistů Sloupnice připravil trasy pro pěší v délce 8, 15 a 25 kilometrů, cyklisté pak absolvují 40 nebo 80 kilometrů. Organizátoři pochodu chtějí také svou akcí podpořit snažení početných odpůrců severní varianty rychlostní komunikace R35, kterým mj. jde i o záchranu pozoruhodné krajiny v okolí Sloupnice.

Rozhodne posledních pět dní
09.05.2006	Euro	Jan Štetka a Josef Michl
JIŘÍ PAROUBEK: K řadě věcí jsem se dostal pozdě, přiznává premiér a lídr ČSSD 
EURO: Vaše výzva k souboji adresovaná předsedovi ODS Mirku Topolánkovi šla do ztracena. Frekvence diskusí se nezvýšila. Co s tím budete dělat? 
PAROUBEK: Tím by se měl spíše zabývat Mirek Topolánek. O mnou navržené další debaty vyjádřily zájem tři televizní stanice. Chtějí- li někteří voliči mít premiéra, který se bojí, měli by si být vědomi, že to pro post premiéra není zrovna skvělá kvalifikace. Pokud by se pan Topolánek nadále vyhýbal diskusím, budeme mu připomínat mou výzvu. 
EURO: I když se Mirek Topolánek, jak vy říkáte, bojí diskusí s vámi, strana, kterou vede, má před vaší stranou náskok ve volebních preferencích. Čím si to vysvětlujete? 
PAROUBEK: Mě průzkumy příliš neznepokojují. Nedávno jsem se díval na poslední průzkum před volbami v roce 2002: ODS měla 23,8 procenta, sociální demokracie 20,8 procenta, čtyřkoalice čtrnáct a komunisté necelých dvanáct. Jak to ve skutečnosti dopadlo, víme. Tím nechci říct, že někde někdo něčím manipuluje, ale rozhodně mě publikované výsledky neznepokojují, protože si myslím, že naše práce se musí projevit. 
EURO: Přisuzujete nějaký význam tomu, že v průzkumech srovnávajících vaše osobní předpoklady stát v čele vlády vítězíte nad Mirkem Topolánkem, i když ČSSD za ODS zaostává? 
PAROUBEK: Domnívám se, že průzkumy nejsou v korelaci. Na jedné straně jsou tady lidé, kteří jsou podle průzkumů jako politici velmi populární, na druhé straně z týchž průzkumů vyplývá, že popularita jejich strany není vysoká. Takže buď jedno, nebo druhé není pravda. Beru to s rezervou, a když sem tam čtu, že jsem nervózní, tak vás mohu ujistit, že nervózní nejsem. 
EURO: Nedávné průzkumy dávaly lidovcům jen čtyři procenta. Považujete za možné, že by se KDU- - ČSL nemusela dostat do sněmovny? 
PAROUBEK: Nemyslím si, že se lidovci dostanou přes deset procent, ale jestli budou mít hodně špatný výsledek, bude to někde mezi šesti sedmi procenty. Nepředpokládám, že se svým v zásadě religiózním, konfesijním elektorátem by se dostali pod pět procent. To jenom ukazuje na nesmyslnost metod, které bývají v průzkumech používány. O výsledku voleb rozhodne posledních deset čtrnáct dní. Možná dokonce pět dní. 
EURO: Vaši kampaň vede Jaroslav Tvrdík. Jste s ním spokojen? 
PAROUBEK: Odevzdává tomu všechno a bere to jako svůj životní projekt. Samozřejmě že s některými věcmi jsem spokojen, s jinými jsem spokojen méně, s některými vůbec ne, ale to je normální. Sám sebe považuji za manažera, neberu věci osobně. Důležité pro mě je, aby člověk dělal to, co od něj chci, a to Jaroslav Tvrdík dělá. 
EURO: Takže byste si ho uměl představit jako příštího ministra? Počítáte s ním po volbách? 
PAROUBEK: O tom jsme nikdy nemluvili. On dal najevo, že má zájem o práci v ČSSD před volbami, protože cítí určitý dluh vůči straně. 
EURO: Neříkejte, že až mu skončí angažmá ve volební kampani, tak ho jen tak propustíte? 
PAROUBEK: Samozřejmě že budu zvažovat, jak ho co nejlépe využít i po volbách. Obávám se ale, že bude mít dost jiných nabídek. 
EURO: Strana zelených by podle západoevropských zvyklostí měla být politickým spojencem ČSSD, ale zatím to tak nevypadá. Proč? 
PAROUBEK: V současné době situaci analyzuji tak, že je to jakési " béčko" ODS. Mají pravostředový program s určitým ekologickým nátěrem a jsou připraveni jít do koalice s ODS. Každý hlas pro pana Bursíka je hlasem pro pana Topolánka. Možná že se zelení programově tak vybarví, že budou skutečně zelení standardního evropského typu. Ale mohou být i jen přechodnou formací jako kdysi Důchodci za životní jistoty. Až se s nimi lidé seznámí, tak buď upevní svou pozici v politickém systému země, nebo se třeba nedostanou přes pětiprocentní klauzuli. Jedno i druhé je stejně pravděpodobné. 
EURO: Volební kampaň začala docela dramaticky. Proč se tolik kriminálních kauz dotýká členů ČSSD? 
PAROUBEK: Má to několik důvodů. Tvůrci volební kampaně ODS se trošku inspirovali podmínkami Polska a snaží se proti sociální demokracii vytahovat jednu kauzu za druhou. V Polsku to prakticky znamenalo zničení levice, která lidi, u nichž bylo zřejmé, že mají máslo na hlavě, obhajovala až do doby, kdy vykrváceli. Pak vykrvácela i celá strana. Já tento postup nesdílím. Pokud někdo jenom trochu nasákne pachem korupce, odchází z funkcí i z ČSSD. 
EURO: Na květnovém mimořádném sjezdu ČSSD se chcete stát předsedou strany, byť jste loni v červnu tuto ambici odmítl s tím, že se kvůli práci ve vládě " nechcete vázat k nějaké víceméně organizačně- byrokratické funkci". Změnil jste názor? 
PAROUBEK: Myslím, že v daném okamžiku volební kampaně je i kvůli povolebnímu vyjednávání nezbytné a praktické, aby lídr volební kampaně byl také šéfem strany. Z řady důvodů je potřeba stranu v posledním období volební kampaně dostatečně programově aktivizovat, takže kandidáti na ministry předloží akční programy svých ministerstev, aby je znali všichni členové sociální demokracie i česká veřejnost. 
EURO: Koho byste chtěl mít v novém vedení strany? 
PAROUBEK: Nedojde k žádným dramatickým změnám. Jenom by měl být místo mne dovolen jeden místopředseda, předpokládám, že to bude Zdeněk Škromach. 
EURO: Připadá vám poctivé, když Petra Buzková ujišťuje, že končí ve vysoké politice, a ČSSD přesto uvažuje, že ji nasadí do senátních voleb? 
PAROUBEK: Já jsem nikdy nevěřil, že by Petra Buzková úplně odešla z politiky. Předpokládám, že si pouze dá oddechový čas, což je podle mého názoru potřeba jak pro ni, tak pro ČSSD. Dovedu si v budoucnu představit její využití ve vedení stranických i státních institucí, ale teď by se měla také dozvědět něco o životě. Jestli rok dva bude někde pracovat a bude třeba i senátorkou, bude to pro stranu velký vklad. Měli bychom udělat všechno proto, abychom jí vybrali volební obvod, který by jí seděl a kde by seděla voličům. 
EURO: I Stanislav Gross mířil do ústraní, ale náhle se stal šéfem bezpečnostní komise 
ČSSD. S jakou pozicí pro něj po volbách počítáte? 
PAROUBEK: V tuto chvíli to není zralé na nějakou jasnou úvahu. Nedávno jsem ale shodou okolností mluvil s jeho zaměstnavatelem doktorem Eduardem Brunou a musím říct, že on se o pracovním nasazení Stanislava Grosse vyjadřoval v superlativech. Byl jsem z této informace nadšen. 
EURO: Jaké varianty povolebních koalic připadají pro ČSSD v úvahu? 
PAROUBEK: Preferoval bych variantu menšinové vlády buď sociálnědemokratické, nebo s účastí zelených. Ale zelených, kteří se jasně vyjádří k hlavní aspektům hospodářské politiky. A také k ekologickému programu naší strany. Umím si představit i koalici s lidovou stranou, ale nevím, zda bude možná s ohledem na to, že lidovci se prostřednictvím svého předsedy Miroslava Kalouska dávno rozhodli pro koalici s ODS. Obávám se přitom, že v podobné situaci jsou také zelení. 
EURO: Byl byste ochoten jednat s ODS o velké koalici? 
PAROUBEK: Velká koalice je skutečně jenom teoretická možnost. Současné vedení ODS podle mě neposkytuje předpoklady pro to, abychom s ním dohodli koalici. Máme příliš rozdílné názory na fungování státu, zejména sociálního státu. Diametrálně odlišné jsou i naše postoje k Evropské unii. Je zkrátka a dobře příliš mnoho otázek, které nás rozdělují. 
EURO: A co nějaká dočasná vláda, která by vznikla kvůli změně volebního systému na většinový? 
PAROUBEK: Nepovažuji v současné době za užitečné uvažovat o změně volebního systému. Pluralita k této zemi patří a jde o to mít dobré politiky schopné dohodnout se na kompromisu. 
EURO: Pokud byste vytvářeli jednobarevnou menšinovou vládu podporovanou KSČM, jaké ústupky nebo kompenzace byste komunistům nabídli? 
PAROUBEK: Prakticky žádné. Nyní jim také žádné ústupky neděláme. Nic by se nezměnilo, já se chovám jako předseda menšinové vlády už rok. Sociální demokracie je levicová nebo levostředová strana a z tohoto hlediska jsme pro komunisty menším zlem než koalice pravicových stran. Nejde o to, aby se prosadil komunistický program nebo jeho části, nám jde o to, abychom prosadili sociálnědemokratický program. 
EURO: Takže komunisty ve funkcích náměstků na ministerstvech nespatříme? 
PAROUBEK: To nepřipadá v úvahu. V kontrolních funkcích samozřejmě ano, ale v těch by byla i nekomunistická opozice - lidovci, ODS. 
EURO: Kontrolní funkcí pro KSČM by byl třeba i předseda Poslanecké sněmovny? 
PAROUBEK: To si umím těžko představit, ale dá se jednat o obsazení vedení Poslanecké sněmovny stranami, které do ní budou zvoleny. Tak je to i v parlamentních zvyklostech. 
EURO: Kdyby ČSSD ve volbách neuspěla nebo pokud by se jí nepodařilo sestavit vládu, dal byste k dispozici funkci šéfa strany, pokud jím budete zvolen? 
PAROUBEK: Zcela nepochybně bych požádal širší vedení sociální demokracie o vyjádření důvěry. Udělal bych to s vědomím toho, že jsem před rokem nepřevzal stranu v ideálním stavu. Převzal jsem ji na deseti procentech preferencí, dnes je na šestadvaceti. Vládě tehdy věřilo čtrnáct, dnes pětačtyřicet procent, a já patřím k nejpopulárnějším politikům v této zemi. To je výsledek nějaké práce, za tím nejsou žádné triky. Moje představa o budoucnosti strany je zcela odlišná od toho, jaká je strana teď. Chci, aby se modernizovala, otevřela, aby se odstranilo to, čemu říkám neproduktivní decentralizace. Dnes na úrovni regionů rozhodují skupiny funkcionářů, které mají tendence nepouštět mezi sebe nové talentované lidi. To se musí změnit. Dříve jsem to změnit nemohl, protože jsem personální politiku nedělal, ale tam, kde jsem za poslední rok změny udělal, byly to změny k lepšímu. 
EURO: Pokud by ČSSD byla v opozici, zůstal byste v jejím čele? 
PAROUBEK: Bylo by zbabělé, abych stranu opouštěl, i když by to pro mě bylo pohodlnější než tvrdě pracovat v opozici. 
EURO: Chcete zregulovat lobbismus? 
PAROUBEK: Když ne rovnou právní normu, měli bychom mít alespoň určitá pravidla hry v rámci Poslanecké sněmovny, která by řešila tuto záležitost. Ať jsou například lobbisté evidováni, aby bylo jasné, který zájem kdo z nich prosazuje. Na internetu by pak šlo najít pod nějakým číslem a jménem lobbisty jeho specializaci, aby každý věděl, s kým má tu čest. Což samo o sobě není nic pejorativního, myslím, že by to byla čestná hra. 
EURO: Navrhujete vysoké porodné, 60, 90 nebo 120 tisíc korun. Nebojíte se, že se v určitých sociálních skupinách stanou děti zdrojem živobytí? 
PAROUBEK: Jen pár set dětí se rodí jako čtvrté děti v rámci manželství. Nejsem z toho nijak nervózní. Kromě toho polovina z částky by byla poskytována nikoli v hotovosti, ale v šecích, které by směřovaly k výchově dítěte. Čili k úhradě poplatků za školku, za jesle, ale také za vzdělávání matky nebo rodičů obecně. Fiskálně to zas tak supernáročné není, aby si to nemohl stát dovolit, v třetím roce fungování si novinka vyžádá nějakých šest sedm miliard korun. Přičemž navýšení mateřského příspěvku ze 7600 korun na nějakých deset až jedenáct si vyžádá další tři až čtyři miliardy korun v roce 2010. 
EURO: Nemáte strach, že přílišná orientace na automobilový průmysl by se jednou mohla Česku vymstít? 
PAROUBEK: Já bych se především zeptal, jestli v tuto chvíli máme na výběr. Jestli si můžeme dovolit odmítnout takového investora, jako je Hyundai nebo Toyota, Peugeot, Citroën. Třeba přijetí investice Toyoty znamená určitý psychologický průlom. Zatím u nás vyráběly středně velké japonské firmy, ale teď máme zkušenost, že se o nás zajímají i velké japonské společnosti se světovým jménem. To je, oč nám šlo. Jinak bych chtěl říct, že každá z automobilek v Česku se pohybuje v jiném segmentu trhu: Škoda Auto se zaměřuje na vozidla nižší střední třídy, TPCA jsou levnější malá vozidla pro mladé lidi nebo druhá auta do rodiny, Hyundai tady chce vyrábět automobily off road. A nikdy není krize v automobilovém průmyslu, aby zasáhla odbyt ve všech segmentech. Hyundai pro nás znamená i obrovskou možnost dál akcelerovat růst hrubého domácí produktu. Jsou to pro nás zhruba dvě a půl procenta přírůstku HDP. Mimochodem, vysoké meziroční přírůstky průmyslové výroby v lednu a v únoru jsou do značné míry důsledky kolínské investice. 
EURO: U Žatce dosud čeká na využití průmyslová zóna Triangle. Jednáte s nějakým investorem? 
PAROUBEK: Věřím, že ještě do voleb budu schopen oznámit české veřejnosti, že jednáme se seriózním, vynikajícím partnerem. V jakém působí oboru, však zatím nemohu prozradit. 
EURO: V programu máte omezení kamionové přepravy. Proč tedy vaši poslanci nedávno naopak prosadili podstatné rozšíření možností kamionů jezdit o víkendech? 
PAROUBEK: To byla chyba, zmetek, který se vloudil do rozhodnutí sněmovny. Legislativně to upravíme ještě do voleb. 
EURO: Jaký je váš názor na stěhování hlavního nádraží v Brně? Není to preference soukromých zájmů před veřejnými, když se zhorší pohodlí cestujících na železnici? 
PAROUBEK: To je těžká věc. Vstupovat dnes do tohoto projektu, který město Brno jistě pečlivě připravovalo, a říct ostře, že je to hloupost, bych se skoro neodvážil. Osobně si myslím, že být na místě vedení města Brna, více bych o tomto projektu uvažoval. Významná část Brňanů má názor, že jsou potřebnější investice než tato. Ale v situaci, kdy se už jedná o evropských penězích, by nebylo vhodné zpochybňovat tento projekt víc, než jsem si já dovolil. 
EURO: Stejně jako ODS slibujete lidem nejrůznější přilepšení. Už máte spočítáno, na kolik peněz to celkem přijde? 
PAROUBEK: Předpokládáme, že opatření v sociální oblasti, daňové úlevy, valorizace důchodů, zvýšení platů policistům, hasičům a podobně, vyšší výdaje na zdravotnictví, vědu, školství bude možné rozpočtově pokrýt díky průměrnému pětiprocentnímu ročnímu růstu hrubého domácího produktu v příštích čtyřech letech. To znamená zhruba šedesát miliard rozpočtových příjmů navíc. 
EURO: Ve vašem volebním programu jsme v pasáži věnované zdravotnictví nenašli slovo reforma. 
Je to náhoda, nebo preferujete evoluční, parametrické vylaďování? 
PAROUBEK: To je dobrý postřeh. Jde nám spíše o permanentní reformy mírného charakteru. Nemyslíme si, že je nutné rozbourat celý systém zdravotnictví, ale spíše ho postupně vylepšovat, dávat do něj více peněz. Náš systém je efektivní. Naši lékaři dosahují výkonů na velmi dobré mezinárodní úrovni. Je ale potřeba si také říct, že například Všeobecná zdravotní pojišťovna v posledních letech vůbec nepracovala s rozpočty, se zdravotně pojistnými plány. Naší snahou bude držet deficity na uzdě a samozřejmě komunikovat se zdravotnickou veřejností. Dnes je situace stabilizovaná. A že jsou nespokojeni lékárníci a zubaři? Jedni chtějí vyšší marži, ale nebudou ji mít tak, jak si představují. Zvýhodníme ovšem drobné lékárny. A zubaři, ti chtějí platby na dřevo. Za vlády sociální demokracie je mít nebudou. Nemyslím si, že je to zrovna skupina občanů, která má morální právo demonstrovat. Kdyby to udělaly zdravotní sestry, pochopil bych to a ještě bych je třeba šel na tu demonstraci pozdravit. 
EURO: Nespokojeni jsou ovšem třeba i praktičtí lékaři. 
PAROUBEK: Co se soukromých lékařů týká, často mě u takto vzdělaných a inteligentních lidí trápí, že velká část z nich věří, že ČSSD chce znárodňovat zdravotnictví. My jen chceme, aby základní síť lůžkové péče tvořily neziskové nemocnice. Naštěstí společnost trochu obrací v chápání toho, co chce doktor Rath. Možná že mu obyčejní lidé přisuzují až jánošíkovské schopnosti vyřešit všechny problémy, které se ve zdravotnictví za posledních patnáct let objevily. Jsem přesvědčen, že David Rath má chuť, zájem a odvahu je řešit. 
EURO: Nicméně nepřiznáte, že řadu zákonů týkajících se zdravotnictví a nejen jeho prosazuje ČSSD narychlo a někdy dost nestandardními způsoby? 
PAROUBEK: Určitě, ale já měl na tyto věci jen jeden rok. Na některé zákony se přitom v předchozích letech ani nemáklo. Třeba zákon o deregulaci nájemného nebo zákony o reformě bydlení. Udělali jsme podle mého názoru velmi mnoho, ale máte pravdu - bohužel jsem se dostal k těmto věcem až v posledním roce. Optimální by bylo, kdyby zákon o neziskových nemocnicích byl schválen někdy před třemi lety, ještě předtím, než byly nemocnice předány krajům. Já jsem byl ale někdy na podzim konfrontován s tím, co je menší zlo: prosadit zákony, které budou v určité chvíli kontroverzní, anebo potřebné změny zase odložit. Zákon o neziskových nemocnicích je dnes už méně kontroverzní než před dvěma měsíci, protože strach uměle rozdmýchávaný ODS a částí médií se nepotvrdil. I zákon o deregulaci nájemného mohl negativně ovlivnit část veřejnosti, ale ukazuje se, že to byla cesta správným směrem. Jen jsme jej trošku upravili na základě rozsudku Evropského soudu pro lidská práva, dnes i díky Radku Martínkovi existuje a může celý problém vyřešit během čtyř let. Už teď na něj reaguje trh s realitami. 
JIŘÍ PAROUBEK (54) 
se narodil v Olomouci. Absolvoval Vysokou školu ekonomickou v Praze (1976), později pracoval mimo jiné jako ekonomický náměstek podniku Restaurace a jídelny. V letech 1970 až 1986 byl členem Československé strany socialistické. V roce 1989 vstoupil do ČSSD a o rok později se stal jejím ústředním tajemníkem, v únoru 1993 jej v souboji o post předsedy strany porazil Miloš Zeman. Další kariéru Paroubek opřel o působení na pražské radnici (zastupitelem byl v letech 1990- 2005), kde se roku 1998 stal náměstkem primátora. V roce 2000 neúspěšně kandidoval do Senátu na Praze 8, v létě 2004 se stal ministrem pro místní rozvoj ve vládě Stanislava Grosse. Po pádu kabinetu se 25. dubna 2005 stal předsedou vlády. 
V médiích se objevila informace, že StB vedla Jiřího Paroubka jako kandidáta tajné spolupráce pod jménem Roko, ten však disponuje osvědčením, že nešlo o vědomou spolupráci. Na seznamech StB zveřejněných ministerstvem vnitra nefiguruje. Jiří Paroubek je ženatý, má dospělého syna.

Silnice R35 povede jihem
09.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	BOŽENA ŠTAUDOVÁ
Z VAŠICH DOPISŮ: Občané obcí Pardubického kraje jsou v odborných záležitostech zcela závislí na tom, co rozhodnou regionální politici. Zastupitelé, kteří byli zvoleni v posledních volbách, i ti, kteří se těší, že budou po nadcházejících volbách "vládnout" v parlamentu, jsou amatéry v otázkách tranzitní dopravy. V jejich řadách je jen málo zkušených osob na to, aby v odborných záležitostech rozhodovali samostatně. Občané nechtějí být v odborných otázkách rukojmími amatérů na řešení dopravy a uznávají pouze odborné argumenty. Ty od začátku hodnotí urputnou snahu ODS a KSČM vést tranzitní dopravu Pardubickým krajem "severní variantou" jako nejhorší pro životní podmínky obyvatel. Kraj po dlouhých rozpacích a na základě oprávněného tlaku obyvatel uzavřel dohodu se státem na komplexní řešení dopravy tranzitní i obslužné. Bohužel tisk podléhá politickému vlivu a po podpisu společného Memoranda o spolupráci státu a kraje nadále spekuluje spolu s některými zastupiteli o tom, která politická strana nakonec uhne tranzitní provoz podle výsledku voleb. Místo toho by mělo jednoznačně zaznít, že uzavřené smlouvy se dodržují a nemění se podle toho, kdo právě vyhraje volby. BOŽENA ŠTAUDOVÁ, Ochránci přírody údolí Husího krku.

Budou protestovat všichni proti všem? (komerční příloha)
09.05.2006	Hospodářské noviny	Josef Šíf
Kontrolní den na D11: v Hradci rozladění, v Pardubicích radost. Rychlostní komunikace R35: Jako O chytré horákyni. Z dubnového kontrolního dne na stavbě dálnice D11 odcházeli zástupci Královéhradeckého kraje se smíšenými pocity, zatímco účastníci za Pardubický kraj si mnuli ruce. "Pro Pardubický kraj tu zazněla podstatná informace. Do konce dubna bude vypsáno výběrové řízení a v červnu bude vybrán zhotovitel stavby prvního úseku rychlostní komunikace R35 Sedilce - Opatovice včetně mimoúrovňové křižovatky v Opatovicích nad Labem. Její realizace by měla začít ještě letos v listopadu. Křižovatka je důležitá pro navázání dálnice D11 a budoucí rychlostní komunikace R35 a také pro dopravu v okolí Opatovic nad Labem," řekl Ivo Toman, radní odpovědný za dopravu v kraji. Podle jeho slov další pozitivní informace zazněla v tom smyslu, že práce na desetikilometrovém úseku propojení obou komunikací pobíhají podle plánu a zprovoznění se očekává v prosinci letošního roku.
Povodně ohrozily termín
Horší informace zazněly k samotné výstavbě D11. "Splnění termínu dostavby D11 ohrozily nedávné povodně. Archeologové v úseku od Osiček do Hradce Králové nemohou dělat záchranný výzkum, protože hladina spodní vody je na úrovni terénu. Stavba tak z větší části stojí," uvedl generální ředitel Ředitelství silnic a dálnic Petr Laušman. Termín dokončení do konce letošního roku je zřejmě ohrožen i u provizorního sjezdu z dálnice do Hradce Králové, protože dosud nejsou vykoupeny všechny pozemky u krajského města. Příprava vydání územního rozhodnutí má již nyní asi měsíc zpoždění. "Nechceme se dožít toho, že budeme mít dálnici a nebudeme z ní mít sjezd," řekl primátor Hradce Králové Otakar Divíšek. "Stále věříme, že od začátku příštího roku začne řidičům sloužit plnohodnotná dálnice od Poděbrad až ke krajskému městu. Tam budou automobily sjíždět na provizorní sjezdy. Zpoždění dokončení stavby by mohl ohrozit archeologický průzkum. To je ale pro náš kraj nepřípustné," uvedl náměstek královéhradeckého hejtmana Petr Kuřík. Jasno není ani o osudu další výstavby D11 směrem na Jaroměř a ke státní hranici s Polskem. Vše zatím vázne kvůli nedostatku peněz státu na výkup pozemků. Královéhradecký kraj nechce, aby se stavba dálnice u Hradce zastavila. Nabízí státu přímou pomoc.
"Rozběhli jsme již jednání se starosty jednotlivých obcí, jejichž katastrálními územími bude dálnice vést. Tamní starostové znají místní poměry a mohou pomoci při jednáních kolem výkupu pozemků. Nyní chybí vykoupit pozemky v úseku mezi královéhradeckou křižovatkou Bláhovka a Smiřicemi za asi 60 milionů korun od zhruba čtyřiceti vlastníků. Tyto pozemky by mohl kraj vykoupit a později prodat státu, který teď nemá dostatek peněz. Tím bychom umožnili pokračovat v přípravě výstavby D11 mezi Hradcem a Jaroměří," upřesnil radní Královéhradeckého kraje Ivan Doležal, který odpovídá za majetkoprávní oblast. Stavba dálnice z Poděbrad do Hradce Králové začala po čtrnáctileté přestávce v lednu 2004. Úsek v délce téměř 49 kilometrů bude stát asi 15 miliard korun. Loni v prosinci silničáři otevřeli jeden pás dálnice v délce 18 kilometrů mezi Dobšicemi a Chýšti, čímž se ulevilo přetížené dopravě přes Chlumec nad Cidlinou.
Zastupitelé kraje rozhodli i nerozhodli
Jako chytrá horákyně se zachovali zastupitelé Pardubického kraje při hlasování o konečné trase rychlostní komunikace R35 spojující Liberecko s Olomouckým krajem. Ve hře jsou dvě varianty - severní, přivádějící tuto komunikaci dálničního typu do podhůří Orlických hor, nebo jižní, kopírující stávající tah Pardubickem směrem na Moravskou Třebovou, tedy kolem Vysokého Mýta, Litomyšle a Svitav. Nejdřív rozhodli, že jediná správná trasa je ta severní. Co na tom, že je delší, náročnější na výstavbu a nezvratně zasáhne do přírody těsně kolem chráněné krajinné oblasti Orlické hory. Proti tomuto návrhu se zvedla vlna odporu a několik občanských sdružení v přestrojení za husity jezdilo protestovat před budovy Ministerstva dopravy i kraje. Vše nakonec vyvrcholilo vyjádřením Ministerstva dopravy: buď se bude stavět jihem, a my vám za to vybudujeme i přivaděče k České Třebové, Ústí nad Orlicí a Lanškrounu. Nebo se nebude stavět nic a peníze půjdou na rekonstrukci dálnice D1, která také spojuje západ s východem.
Toho se na kraji evidentně lekli. Již 13. dubna bylo podepsáno memorandum mezi krajem a ministerstvem dopravy. Je v něm deklarován společný zájem obou stran na spolupráci, jejímž cílem je významné urychlení přípravy i realizace rychlostní komunikace R35. Ministerstvo se zavazuje, že vybuduje přivaděče k městům, kudy měla vést severní varianta. "To vše za předpokladu, že zastupitelstvo Pardubického kraje změní názor a přikloní se k jižní variantě. Stále platí usnesení z června loňského roku, kdy zastupitelstvo schválilo severní trasu," uvedl po podepsání memoranda Ivo Toman, náměstek hejtmana zodpovědný za dopravu. A vicehejtman Roman Línek k tomu dodal: "Schválení memoranda je výjimečnou příležitostí, jak zlepšit dopravní situaci v kraji v reálném čase. Jsem přesvědčen, že je to za takových podmínek, že kdyby na to kraj nepřistoupil, hrozí nebezpečí, že územní plán kraje skončí v patové situaci," uvedl vicehejtman.
A jak zastupitelé 20. dubna rozhodli? Nijak. Z 44 přítomných zastupitelů zvedlo 24 ruku pro usnesení, že schvaluje doporučení pořizovateli, aby připravil a projednal další návrh tzv. souborného stanoviska s pokyny pro dokončení návrhu územního plánu velkého územního celku Pardubického kraje a v souladu se stavebním zákonem usiloval o dohody s dotčenými orgány státní správy ve prospěch vedení koridoru R35 podle jižní varianty. Tahle věta má ještě pokračování, ale ukázka snad stačí. Vicehejtman usnesení polidštil takto: "Znamená to, že jsme rozhodli o dopracování jižní varianty tak, jak je v současné době již zpracována severní trasa. Neznamená to však, že R35 skutečně povede jihem. K této problematice se vrátíme pravděpodobně v červnu letošního roku a podle zpracovaných posudků a průzkumů rozhodneme o trase této rychlostní komunikace," uvedl Línek. Tahanice a šalamounská rozhodnutí zastupitelů zatím aktivizují odpůrce jižní alternativy do jednotného šiku. Výsledkem bude jediné, protestovat budou všichni proti všem, zastupitelé budou rozhodovat i nerozhodovat a řidiči nadávat. Autor je spolupracovníkem redakce.

Napříč jižní Moravou po silnicích, dálnicích i železnici
10.5.2006	Brno Business		Petra Knotková 
…aneb doprava v Jihomoravském kraji, současný stav a perspektivy
Investoři si stěžují na dopravu
INVESTOŘI Z BRNĚNSKÉ PRŮMYSLOVÉ ZÓNY ČERNOVICKÁ TERASA A Z PRŮMYSLOVÉHO PARKU V MODŘÍCÍCH U BRNA NEJSOU SPOKOJENI S DOPRAVNÍM SYSTÉMEM V REGIONU. FIRMY PRO SVÉ ZAMĚSTNANCE OBJEDNÁVAJÍ VLASTNÍ AUTOBUSY, COŽ JIM ZPŮSOBUJE STATISÍCOVÉ ZTRÁTY. „Myslím si, že ze strany Kordis JMK a Jihomoravského kraje je pro dopravní spojení do průmyslových zón v Brně a okolí děláno maximum," nesouhlasí s námitkami investorů ing. Stanislav Juránek, hejtman Jihomoravského kraje. „Jsem si vědom toho, že jde o jednu z možností rozvoje ekonomiky kraje, proto se tato problematika řešila například na dubnovém jednání Rady hospodářské a sociální dohody Jihomoravského kraje," uvádí. „Stejně velký význam pro průmyslové zóny v Jihomoravském kraji má pravidelné letecké spojení z Brna do Mnichova a do Prahy," zdůrazňuje Juránek.
Černovická terasa
„Domníváme se, že průmyslová zóna na Černovické terase je obsloužena poměrně komfortně," tvrdí ing. Jaromír Holec, jednatel a ředitel Kordis JMK, spol. s r. o. „Od poloviny prosince 2005 byl díky vzájemné spolupráci Statutárního města Brna, Kordis JMK a DPmB zdvojnásoben počet spojů na lince 76 na současný provoz v intervalu 15 minut ve špičce a 30 minut mimo špičku. V těchto posílených intervalech zajišťujeme přímé spojení s centrem města Brna i dobré napojení na regionální autobusovou dopravu. Navíc díky předplatním jízdenkám a dalším výhodám v rámci IDS JMK cestující jedoucí do této průmyslové zóny uspoří finanční prostředky za jízdné," uvedl Holec. 
„Po dokončení výstavby obslužných komunikací v průmyslové zóně plánujeme na Černovickou terasu přetrasovat i linku 75," dodal. Ačkoliv podle Holce proběhla s investory z Černovické terasy řada jednání, neprojevili zatím zájem o zlepšení spojení z regionu. „Linka 76 je vedena k nádraží Brno-Slatina tak, aby byl umožněn cestujícím přestup na regionální železniční spoje. Dále jsou již po hranici průmyslové zóny vedeny linky 701 a 702 z oblasti Viničných Šumic, Pozořic, Mokré a Hostěnic, linka 601 ze Slavkova u Brna nebo linka 602 z Bučovicka a Rousínovska. Vzhledem k předpokládaným změnám v pracovní době firem, ke kterým by mělo dojít přechodem na dvousměnný provoz v průběhu dubna, byl od 26. února posílen provoz linky 602 tak, aby lépe vyhovovala začátkům směn. Ostatní regionální linky mají spoje vedené v optimálních časových polohách začátků a konců směn," doplnil Holec.
CTP Modříce
„V současné době je CTP Modříce obsloužen účelovou linkou objednanou a hrazenou společností CTP, jezdící v trase Brno, Úzká-Brno, Ústřední hřbitov-Modřice CTP, Jde o zvláštní linkovou dopravu, protože společnost CTP považovala nabídku na zavedení autobusových linek IDS JMK za nevýhodnou," uvedl ředitel společnosti Kordis ing. Jaromír Holec. „Nabídli jsme CTP Modříce zajištění dopravy autobusovou linkou 511 vedenou v trase CTP Modřice-Modřice, smyčka tramvají Modříce, železniční stanice, avšak hlavní překážkou zavedení linky bylo zařazení do tarifní zóny 510. CTP totiž požadovala, aby byla tato průmyslová oblast zařazena do tarifní zóny 101, ale zóny 100 a 101 jsou pouze na území města Brna a platí zde slevy vyhlášené městem Brnem, které město hradí. Navíc by tím vznikla i cenová disproporce mezi cestujícími do této oblasti a do jiných mimobrněnských částí. Brňané by tedy ušetřili, ale pracující z oblasti Rajhradu, Modříc, Židlochovic a dalších obcí by zaplatili více. Návrh naší společnosti, aby investoři svým zaměstnancům na dopravu připláceli a linka byla zařazena do zóny 510, nebyl akceptován, neboť pro firmy je z hlediska daní výhodnější si platit zvláštní dopravu než cestujícím připlácet na jízdné," sdělil Holec.
„Dále investoři požadovali zavedení přímé autobusové linky do středu města Brna. Do dané oblasti vede z Brna kapacitní a rychlá vlaková linka S3, která již dnes přiváží pracující až z Tišnova, Kuřimi, Řečkovic, Králova Pole, Židenic, hlavního nádraží a v blízké době i z Lesné, dopraví také cestující z Břeclavska. Letos bude v oblasti modřického nádraží vybudován přestupní terminál IDS JMK," upozornil. „V Modřících je rovněž ukončena tramvaj, která přiváží cestující z dalších částí Brna. Bylo by ale vhodné změnit trasy autobusů CTP tak, aby cestující z této tramvaje mohli přesednout pohodlněji než dnes. I v prostoru Modřic, smyčky tramvaje bude v průběhu roku vybudován nový přestupní terminál," doplnil Holec. „IDS JMK nabízí rychlou dopravu do Modřic i cestujícím z oblasti Sokolnic, Újezdu u Brna a Dambořicka. Pro cestující z této oblasti je připravena linka 73. Po rozšíření IDS JMK budou do Modřic zaústěny další linky od jihu a jihovýchodu," dodal. „Lze tedy říci, že IDS JMK dopraví cestující na samou hranici průmyslové zóny v Modřících ze všech možných směrů. Problémem však zůstává doprava z přestupních uzlů do průmyslové zóny. Zde se firmy rozhodly zřídit si vlastní linku ze středu Brna po trase Brno, Úzká-Brno, Ústřední hřbitov ´Modříce´ CTP. Tato linka však na regionální spoje nikterak nenavazuje. Jízdní řád této linky si bez konzultací stanovuje sám CTP Modříce."
Integrovaný systém se rozšíří
INTEGROVANÝ DOPRAVNÍ SYSTÉM (IDS) JIHOMORAVSKÉHO KRAJE BY MĚL OD ZAČÁTKU DRUHÉHO POLOLETÍ LETOŠNÍHO ROKU ZAJIŠŤOVAT DOPRAVU PRO DVĚ DESÍTKY OBCÍ IVANČICKÁ, OD PRVNÍHO ZÁŘÍ SE PŘEDPOKLÁDÁ ROZŠÍŘENÍ IDS TAKÉ NA TŘI DESÍTKY OBCÍ ŽIDLOCHOVICKA. PROJEKTY REALIZACE TŘETÍ ETAPY ROZŠÍŘENÍ INTEGROVANÉ DOPRAVY KRAJE SCHVÁLILI KONCEM ÚNORA KRAJŠTÍ ZASTUPITELÉ.
Podobně jako v dosavadních etapách půjde i tentokrát o koordinaci dopravní nabídky jednotlivých dopravců, kombinaci železniční a autobusové dopravy s městskou hromadnou dopravou v Brně s jednotným přestupním tarifem, zpřehlednění sítě linek a zavádění intervalové dopravy. Pro letošní rok se počítá se zachováním příspěvku obcí na dopravní obslužnost v rámci IDS ve výši 50 korun na jednoho obyvatele. Podle předkladatelů návrhu rozšíření bude před spuštěním integrované dopravy na Ivančicku vybudována přestupní zastávka v Tetčicích, pro oblast Židlochovicka bude nutné vybudovat přestupní terminály v Modřících u tramvajové smyčky a u nádraží ČD. Krajští zastupitelé schválili i dotaci skoro půl miliónu korun Českým dráhám na opravu informačního zařízení ve stanici Brno-hlavní nádraží. Elektronická infotabule o vlacích Integrovaného dopravního systému Jihomoravského kraje je podle nich provozována v zájmu kraje, a proto by měl opravu zaplatit kraj. Někteří zastupitelé však žádali spoluúčast Českých drah.
Co se děje na dálnici Praha-Brno
KAMERY, INFORMAČNÍ TABULE, OTEVÍRATELNÁ SVODIDLA ZMÍRŇUJÍCÍ DOPAD DOPRAVNÍCH NEHOD. TO VŠE MÁ VÉST KE ZLEPŠENÍ PODMÍNEK PRO ŘIDIČE NA DÁLNICI SPOJUJÍCÍ PRAHU S BRNEM. LEPŠÍ PRŮJEZDNOST BY MĚLO ZAJISTIT ROZŠÍŘENÍ DÁLNICE.
Kamery a informační tabule
Mezi Prahou a Brnem jsou čtyři nové kamery napojené na celorepublikový dopravní systém. Postupně by se mělo do systému zařadit šestnáct starších kamer. Všechny kamery jsou umístěné na úsecích, kde se mění často počasí, případně jde o nebezpečnou část dálnice. Obraz z nových kamer mohou sledovat i policisté nebo hasiči. Staré přístroje zatím využívají pouze silničáři. Díky informačním tabulím se řidiči dozvědí, jestli se na cestě před nimi nestala dopravní nehoda, také získají doporučení, který exit na dálnici mají využít, aby se vyhnuli případné koloně. Tabule upozorní i na nepříznivý stav vozovky. Partnerem pro oblast telekomunikačních datových přenosů mezi Ředitelstvím silnic a dálnic ČR a sítí čtyř desítek lokalit po celé ČR je společnost GiTy, která se na konci roku 2005 stala partnerem i v oblasti Monitorovacího informačního systému dálnice Dl, který je součástí projektu Jednotného systému dopravních informací. První etapa projektu zahrnuje právě realizaci čtyř nových kamer a čtyř informačních tabulí.
Otevíratelná svodidla a retardérv
Další novinkou na dálnici Dl je desítka otevíratelných svodidel ve středním pásu, která mají zmírnit dopad dopravních nehod na provoz na dálnici. Jsou umístěna především v místech, kde se v případě nehod tvoří několikakilometrové kolony. Když se doprava zastaví, policisté svodidla odstraní a čekající auta odvedou do protisměrného pruhu. Průjezdnost celé dálnice se sice zpomalí, k úplnému ucpání však nedojde.
K větší bezpečnosti mají přispět nové retardéry, tzn. bariéry u výjezdů - pokud do nich vozidlo narazí, náraz je utlumen a následky nejsou tak hrozivé jako u nárazu do betonu či portálu.
Rozšíření dálnice
Ministerstvo dopravy plánuje rozšíření dálnice z Brna do Prahy. Rozšíření bude stát okolo 30 až 40 miliard. Začít stavět by se mohlo v roce 2007 a dokončení by mělo být zhruba za dva až tři roky. To znamená, že by do roku 2010 mělo být na této dálnici v provozu šest jízdních pruhů. Ministr Šimonovský své rozhodnutí o zvýšení kapacity Dl v celé délce zdůvodnil průtahy, které lze očekávat při výstavbě rychlostní silnice R35 mezi Zámrskem a Mohelnicí. Ta měla spolu s dálnicí Dli na Hradec Králové tvořit souběžnou trasu s přetíženou Dl a odlehčit jí. Jenže trasa, kterou prosazují zastupitelé Pardubického kraje, vyvolala veliký odpor mezi místními obyvateli i ekologickými sdruženími. Odpor proti severní trase silnice R35 je takový, že může zdržet její výstavbu řádově o roky. Naproti tomu rozšíření dálnice by nemělo nic bránit. Stavět se totiž bude v jejím ochranném pásmu. Ministerstvo dopravy už začalo na přípravě rozšíření dálnice Praha-Brno vážně pracovat. Po získání souhlasu ministerstva životního prostředí pokračuje příprava rozšíření úseku dálnice mezi Holubicemi a Kývalkou, což je vlastně dálniční obchvat Brna. Ředitelství silnic a dálnic ČR (ŘSD) má do poloviny letošního roku zpracovat investiční záměr na rozšíření stošedesátikilometrového úseku dálnice mezi Brnem a Mirošovicemi v okrese Praha-východ.
ŘSD se spolu se společností CityPlan rozhodlo sledovat homogenní úsek na dálnici Dl mezi výjezdy 6 a 11, kde už dnes jsou tři pruhy v každém směru, aby získalo data k podrobné analýze provozu na dálnici. Analýza má odhalit výhody a úskalí plánovaného rozšíření nejfrekventovanější komunikace v České republice. Dosavadní výsledky zatím poukazují na vysokou rychlost osobních automobilů v levém pruhu a nerespektování pravidla řazení do pruhu pomalejšího. „Z průběžných výstupů testování vyplynul zajímavý závěr, že na rozdíl od provozu ve dvou pruzích dochází ve třípruhovém provozu k výraznému zhoršení chování a disciplinovanosti řidičů," komentuje výsledky Petr Laušman, generální ředitel ŘSD, na webových stránkách společnosti (www.rsd.cz). „Řidiči nedodržují zásadní pravidla provozu na dálnicích," doplňuje Petr Hofhansl ze společnosti CityPlan. „Jde zejména o překračování povolené rychlosti, nedodržování minimálního bezpečného odstupu a nerespektování opětovného řazení do pravého pruhu po skončení předjíždění," dodává. Jedná se zejména o osobní automobily a o dodávky. Naopak nákladní auta, autobusy a nákladní vozidla s přívěsem se chovají srovnatelně na standardním i rozšířeném úseku. Z dosavadních výsledků průzkumu vyplývá, že 48% osobních vozidel překračuje maximální povolenou rychlost, přičemž 27% o více než 10 km/h.
Protihluková opatření
Ministr dopravy Šimonovský chce kolem dálnice Dl na Brněnsku urychlit výstavbu protihlukových zátarasů, které by měly vyrůst už letos, přestože plánovaná přestavba dálnice na šestipruh začne nejdříve v roce 2008. Bosonohy, Starý Lískovec a Troubsko by se tak již brzy mohly dočkat protihlukových zátarasů, o které usilují už několik let. Přislíbil to ministr dopravy, který nechce se stavbou protihlukových zdí čekat až do doby, kdy začne přestavba dálnice. Ředitelství silnic a dálnic ale upozorňuje, že na výstavbu zdí nejsou peníze.
Napojení na Černovickou terasu
Dobrou zprávou pro investoryje plánované napojení Černovické terasy na dálnici Dl, ke které by mělo dojít do dvou let a stavět by se mělo ještě letos. Celkové náklady na projekt odhaduje ministr dopravy Milan Šimonovský asi na devět set miliónů korun. Stavební úřad v Brně-Slatině vydal územní rozhodnutí už před dvěma lety, kvůli faktické chybě však bylo zrušeno a muselo se vydat nové. Proti projektu protestují někteří obyvatelé Slatiny, kteří kvůli stavbě založili občanské sdružení. Ministr dopravy přesto věří, že zahájení stavby letos na podzim je reálné.
Dálnice propojí Brno se severem republiky a Vídní
MNOHO MĚST V ČESKÉ REPUBLICE ŘEŠÍ ODKLON HLAVNÍCH DOPRAVNÍCH TAHŮ Z CENTER. AČKOLIV MÁ MĚSTO BRNO VYŘEŠENO JIŽ NĚKOLIK OBCHVATŮ, STÁLE MU CHYBÍ SPOJENÍ SEVER-JIH, KTERÉ BY MOHLO NAVÁZAT NA TRANSEVROPSKOU SÍŤ TEN. VYŘEŠIT TENTO PROBLÉM BY MĚLY RYCHLOSTNÍ SILNICE - R43 VEDOUCÍ Z BRNA NA SEVER A R52 SMĚŘUJÍCÍ NA JIH Z BRNA DO RAKOUSKA.
R43: z Brna na sever
Rychlostní silnice R43, která má být na základě smlouvy s Evropskou unií vybudována do roku 2020, propojí jih Moravy a severovýchodní část republiky a Polsko. Jižní část stavby, která by měla zároveň sloužit jako obchvat Brna, se připravuje už od 90. let. I přes nesouhlas občanských sdružení má jižní část R43 vést přes Bystrc. V zadání nového územního plánu se totiž nepočítá s vypracováním jiné varianty. Podle vedení města je vedení R43 okrajovou částí Brna nejvýhodnější variantou, která ulehčí přetíženému velkému městskému okruhu. Město Brno se pro stavbu R43 rozhodlo využít Bystrcký koridor (tzv. starou německou dálnici), na základě dopravní výhodnosti a návaznosti na již stávající dopravní síť. Občané z Bystrce a okolí protestují proti tomu, aby rychlostní silnice vedla přes střed městské části Bystrc, která je svou velikostí srovnávána s okresním městem. „Za střed je označován střed správního území, který vlastně středem není, protože sídliště Bystrc již bylo postaveno i s úsekem dálnice D43 včetně protihlukových valů a s dostatečnými odstupy obytných objektů," upozorňuje ing. Wendscheová, vedoucí Odboru územního plánování a rozvoje MMB. Vznikla i Petice občanů proti stavbě rychlostní komunikace R43 po trase tzv. německé dálnice v úseku Kuřim-Bystrc-Troubsko, kterou podepsalo 33 tisíc občanů.
Ačkoliv zastupitelé 11. dubna návrh zadání územního plánu s variantou R43 přes Bystrc schválili, budou se k němu moci Brňané ještě vyjádřit. Na řadu přijde ještě druhé kolo veřejných projednávání a teprve po nich bude moci být územní plán definitivně schválen. To ale nebude dřív než za dva roky. Odpůrci „bystrcké" varianty uvádějí, že komunikace bude využívána tranzitní osobní i kamionovou dopravou ze severu Evropy na jih a průtah rychlostní silnice velkým sídlištěm a v sousedství dalších hustě osídlených lokalit odporuje požadavkům uplatňovaným ve směrnicích a doporučeních Evropské unie. Negativně tak ovlivní životní podmínky obyvatel Bystrce, ale i Troubska a Bosonoh. I když má být část trasy přes Bystrc vedena v tunelu, nezabrání to podle nich zvýšené hlučnosti provozu. Vyšší hlučnost než 75 decibelů předpokládají v blízkosti ulic Větrná, Štouračova, Laštůvkova, Valouškova a při vjezdu do katastru Kníniček.
Protestující občanská sdružení upřednostňují alternativní trasu R43 vedenou Boskovickou brázdou. Krajský úřad nechal v loňském roce na základě žádosti Ministerstva životního prostředí ČR vypracovat Vyhledávací studii silnice R43, zaměřenou právě na tuto alternativu. Studie uvádí, že silnici lze technicky zrealizovat i tímto směrem a že by měla být finančně stejně náročná jako trasa přes Bystrc. Ministerstvo požádalo o doplnění dokumentace tak, aby mohly být obě dvě varianty posuzovány z hlediska vlivů na životní prostředí na stejné úrovni. Odpůrci trasy přes Bystrc ale mají jasno: trasa Boskovickou brázdou by byla šetrnější k obcím, jednalo by se skutečně o obchvat, silnice by nebyla vedena městskou částí a nebyla by poškozena rekreační oblast. Vyhovovala by i podmínkám, které si klade TEN - například podmínce, která stanoví, že komunikace musí míjet městské aglomerace a nesmí vytvářet tzv. „úzká hrdla“, jako je například míšení tranzitní a místní dopravy. Vedení Boskovickou brázdou se ale nelíbí občanům Veverské Bítýšky a okolních obcí.
Aktivisté vytýkají politikům, že o územním plánu málo informovali veřejnost. Brněnští radní kritiku odmítají s tím, že návrh územního plánu zveřejnili na magistrátu i na internetu a lidé se k němu mohli vyjádřit i na besedách. Občanská sdružení, například Občané Brna proti stavbě rychlostní komunikace R43 v trase Kuřim-Troubsko, rovněž upozorňují zastupitele na závady v předkládaných dokumentech. Město však má kladné stanovisko nadřízeného orgánu územního plánování JmK, které konstatuje, že proces byl proveden v souladu s platnými zákony a je nezávadný.
Na rozdíl od jižní části rychlostní silnice R43 je její severní část bez větších problémů, okolní obce stavbu vítají (odvede dopravu z obcí, zlepší dostupnost obcí na sever od Brna), i když i zde se ozývají hlasy proti. Většina trasy budoucí komunikace kopíruje rozestavěnou německou dálnici, nejproblematičtější úsek ale čeká stavaře hned na začátku severní části R43 u Kuřimi. Dálniční těleso, které je dodnes patrné, jen o pár set metrů míjí přírodní památku Malhostovická pecka a po vysokém náspu míří mezi Drásov a Malhostovice. Právě tady lidé nejvíc protestují. Silnice pokračuje údolím potoka Lubě kolem obce Hluboké Dvory, kde se musí vyhnout další přírodní památce Krkatá bába. Podle původního předválečného projektu se měla silnice rozdělit na dvě větve a Krkatou bábu obejít z obou stran. Jak se silnice nakonec přírodní památce vyhne, není stále jisté. Se současným hlavním tahem na Svitavy se R43 protkne přibližně kilometr za Černou Horou. Dále pokračuje severovýchodním směrem, těsně mine Svitávku a Mladkov a překročí přivaděč z Boskovic na současnou silnici I/43. Počátkem roku vzniklo v Brně Sdružení pro výstavbu rychlostní silnice R43, které založili představitelé Pardubického a Jihomoravského kraje a některých měst na trase silnice. Cílem sdružení je urychlit stavbu silnice R43, která umožní propojení Pardubického kraje s jihem republiky.
R52: z Brna na jih
Dálnice z Brna do Vídně má na české straně kopírovat stávající silnici I/52. Povede přes Novomlýnské nádrže a kolem Mikulova. Tato trasa podle protestujících občanů nenávratně zničí přírodu v okolí. Prosazují proto, aby se využila stávající dálnice D2 do Břeclavi a plánovaný obchvat města. Podle vedení Jihomoravského kraje je však plán na spojení Brna s Vídní přes Břeclav utopií, protože silnice by tam zasáhla chráněnou oblast na soutoku Dyje a Moravy. Dálnici z Vídně do České republiky má Rakousko začít stavět již letos a měla by být dokončena v roce 2009. Zatím ji však nedotáhne až k hranicím a skončí dvacet kilometrů před Mikulovem, protože dosud není jisté, kudy česká dálnice k rakouské hranici povede. Jihomoravské krajské zastupitelstvo už rozhodlo, že se o dva pruhy rozšíří silnice R52 od Pohořelic přes Novomlýnské nádrže do Mikulova. Rozšířená R52 by se mohla začít stavět v roce 2007 a sloužit řidičům od roku 2010 nebo 2011. Odpůrci této varianty, mezi kterými jsou především obce v okolí plánované trasy a občanská sdružení, se ale nechtějí vzdát. Podali už žalobu k soudu a stěžují si také na ministerstvo životního prostředí, které s trasou od Pohořelic do Mikulova souhlasilo. Zástupci obcí i nevládních sdružení tvrdí, že úřady ve svém posuzování úplně vynechaly variantu využívající dálnice D2 z Brna k Břeclavi a připravovaného obchvatu Břeclavi. To by ale znamenalo, že na rakouské straně by dálnice nevedla do Mikulova, ale do Břeclavi.
Ministři dopravy Hubert Gorbach a Milan Šimonovský se loni v listopadu dohodli na vytvoření společné komise. Ta by měla pracovat na stanovení přesného bodu, ve kterém se obě dálnice potkají. Obě země totiž počítají s tím, že se jim podaří získat na stavbu nové silnice mezi Vídní a Brnem peníze z fondů Evropské unie. Rakušané mohou získat od EU až padesát procent nákladů na stavbu čtyřproudé silnice z Vídně k hranicím s Českou republikou, dosud mohlo Rakousko požadovat jen dvacet procent nákladů. Pravidla pro vyplácení evropských dotací se však změnila a EU teď podporuje silnice, které spojují starou členskou zemi s novým členem. Tato změna pravidel možná ušetří peníze i na české straně. Z fondu soudržnosti totiž může Česká republika dostat na silnici až 85 procent prostavěných peněz. Rozpočet stavby je spočítaný na miliardu a dvě stě miliónů korun. Více peněz z Evropské unie by mohlo urychlit propojení Brna a Vídně, stát by se tak mohlo už v roce 2010.
Silnice potřebují opravu
PRO JIHOMORAVSKÉ SILNICE BYLA LETOŠNÍ ZIMA NEJHORŠÍ ZA POSLEDNÍCH PADESÁT LET. BYLA VELMI DLOUHÁ, LEDY NAVÍC NĚKOLIKRÁT ROZMRZLY A ZASE ZAMRZLY, COŽ SILNICE VÝRAZNĚ POŠKODILO. ZIMNÍ ÚDRŽBA SILNIC BYLA LETOS VELMI NÁKLADNÁ. NEBLAHOU BILANCI ZPEČETILY BŘEZNOVÉ POVODNĚ. Správa a údržba silnic Jihomoravského kraje získala úvěr 850 miliónů korun. Za peníze chtějí opravit 130 kilometrů nejvíc rozbitých úseků silnic druhé a třetí třídy. Vozovek v havarijním stavu je přesto desetkrát víc, než kolik jich letos dostane nový povrch. V kraji dosluhují i mnohé mosty. Opravu by jich potřebovalo přibližně dvě stě, peníze budou stačit pouze na desetinu.
Peníze určené na opravu silnic se musely investovat i na zimní údržbu, která byla letos velmi nákladná. „Náklady na zimní údržbu budou letos o 50 miliónů korun vyšší, je to zhruba čtvrtina celkových finančních prostředků plánovaných na zimu,“ uvedl Alois Vybíral, provozní náměstek jihomoravské Správy a údržby silnic. Další nemalé náklady půjdou na nápravu škod po povodních. „Plánované opravy silnic škody způsobené povodněmi neovlivní, budou hrazeny ze státního rozpočtu,“ ujistil Vybíral. „Na základě předběžného vyhodnocení škod na silnicích Jihomoravského kraje je celkem evidováno více než 30 případů poškození silnice a 35 případů poškození mostu. Vedle škod způsobených zaplavením příkopů či vozovek se jedná zejména o poškozené opěrné zdi a svahy silnic u mostních objektů,“ popsal následky povodní. „Celkový odhad nákladů na odstranění škod a preventivní opatření na krajských silnicích II. a III. třídy zasažených březnovou povodní činí 110 miliónů Kč,“ doplnil.
Spolu s několika obcemi dostal Jihomoravský kraj na začátku loňského roku od Vysočiny i desítky kilometrů silnic. Některé z nich jsou v dezolátním stavu, avšak žádné velké opravy silnice, které Jihomoravský kraj převzal od Vysočiny, nečekají. A pokud ano, Vysočina jižní Moravě nepřispěje. Na dvou místech se dokonce oba kraje nemohou shodnout, kdo má silnice udržovat. Jedna polovina totiž patří Vysočině, druhá jižní Moravě. To je případ silničního mostu mezi Nedvědicí a Ujčovem, který přetíná potok tvořící hranici mezi oběma kraji.
Vlakem pohodlně a rychleji
SPOLEČNÝ POSTUP PŘI ŘEŠENÍ DOPRAVNÍ SITUACE NA JIŽNÍ MORAVĚ CHTĚJÍ DODRŽOVAT ZÁSTUPCI MĚSTA, KRAJE, MINISTERSTVA DOPRAVY, ČESKÝCH DRAH A SPRÁVY ŽELEZNIČNÍ DOPRAVNÍ CESTY. POTVRDILI TO 13. BŘEZNA PODPISEM POD MEMORANDUM O SPOLUPRÁCI PŘI ŘEŠENÍ DOPRAVY A ROZVOJI ŽELEZNIČNÍ INFRASTRUKTURY V JIHOMORAVSKÉM KRAJI. V následujících sedmi letech chce Jihomoravský kraj získat z evropských investičních fondů desítky miliard korun. Měla by se z nich zaplatit asi desítka velkých dopravních staveb, které v kraji chybí. Peníze na tyto stavby může Česká republika ale čerpat jen do roku 2013, kdy skončí evropské plánovací období. Většina projektů se týká přestavby a modernizace jihomoravské železniční sítě. Ve srovnání s Prahou nebo například Ostravou rozvoj železniční infrastruktury na jihu Moravy zaostává. Stav jihomoravské dopravy kritizují také investoři a analytici.
Nejdražším projektem, se kterým memorandum počítá, je přesun hlavního vlakového nádraží. Stát bude více než 20 miliard korun a unie by na něj mohla přispět až polovinou. Na základě zadání územního plánu, schváleného v dubnu, budou projektanti dál rozpracovávat přestavbu železnice s nádražím v odsunuté poloze. Budou hledat i využití pro prostory, které se přesunutím současného nádraží o několik set metrů jižněji uvolní. Nový územní plán by měl počítat i se stavbou nových železničních překladišť a logistických center. Má v něm být také kompletně zakreslen celý velký městský okruh a projektanti budou mít za úkol navrhnout i propojení současných roztroušených cyklistických stezek v Brně. K dalším důležitým projektům patří stavba rychlostního spojení Brna s Vídní. Trať se musí upravit, aby po ní mohly jezdit vlaky zahraničních dovozců, kteří mají o toto spojení velký zájem. Po technických úpravách kolejových obvodů by mohly po tratích jezdit i těžké lokomotivy. Rakouské soupravy cestujícím nabídnou větší komfort a rychlost by se měla zvýšit až na dvě stě kilometrů v hodině. Z Brna do Vídně by měla jezdit pendolina.
K dalším důležitým projektům patří stavba rychlostního spojení Brna s Vídní. Trať se musí upravit, především na rakouské straně. Rakouské soupravy cestujícím nabídnou větší komfort a rychlost by se měla zvýšit až na dvě stě kilometrů v hodině. Z Brna do Vídně by měla jezdit pendolina. Modernizovat se bude i trať z Brna do Přerova. Na této trati, která bude dvoukolejná, se po úpravách zvýší rychlost až na 160 kilometrů v hodině a železniční stanice nabídnou lidem větší komfort. Další úpravy v podobě elektrifikace čekají trať z Brna do Náměště nad Oslavou, kdy by se doba cestování po této trati mohla zkrátit o třicet až čtyřicet procent. Změny čekají také trať, která vede ze Střelic přes Moravský Krumlov a Ivančice do Hrušovan nad Jevišovkou. Řadu lidí, kteří tady pracují, by totiž měly nahradit počítače. Bezpečnostní systémy jsou totiž zastaralé, proto se nahradí moderní technikou. Pohodlnější by mělo být díky elektrifikované trati také cestování ze Znojma do Vídně. Memorandum uvažuje také o obnovení železničního hraničního přechodu Hevlín/Laa an der Thaya. Do roku 2013 se má elektrifikovat trať z Šatova do rakouského Retzu. Kvůli rozvoji Integrovaného dopravního systému Jihomoravského kraje (IDS) se připravuje výstavba Boskovické a Křenovické spojky, včetně elektrifikace úseku Blažovice-Nesovice. Projekty by měly zajistit lepší časovou návaznost spojů, vybudování dalších zastávek a přestupních uzlů a zrychlení železnice.

Moravcovy Otázky budou z Pardubic
10.05.2006	Právo-Královéhradecký kraj, Pardubický kraj		ner
Pravidelný předvolební diskusní pořad České televize Otázky Václava Moravce Speciál se tento čtvrtek 11. května bude konat v Pardubicích v Domě kultury Dukla. Přímý přenos začíná tradičně v 21 hodin, ale kulturní dům bude pro publikum otevřen již od 19 hodin. Do sálu, odkud se přímý přenos vysílá, budou diváci vpouštěni až do jeho zaplnění. Počet zájemců v sále je omezen jeho kapacitou asi 300 míst. Všichni, kteří přijdou, budou muset projít bezpečnostními rámy. "Podle výzkumu agentury SC&C v Pardubickém kraji z února jsme předběžně pozvali následující lídry: ČSSD Radko Martínek, KDUČSL Pavel Severa, KSČM Václav Snopek, ODS Ladislav Libý a Strana zelených Pavel Křivka. Konečné složení hostů bude případně korigováno podle bleskového průzkumu preferencí agentury STEM v Pardubickém kraji, který agentura provádí začátkem týdne," řekl Právu Aleš Poledne, dramaturg ČT. Očekává se bouřlivá debata k ožehavým tématům. Především ke stavbě rychlostní komunikace R35 a ekology odmítaným investicím, například k obří spalovně v Opatovicích nad Labem a papírně, kterou chce na Pardubicku stavět finská firma. 

Váňa s Libým nesouhlasí
10.05.2006	Právo-Královéhradecký kraj, Pardubický kraj		Zdeněk Seiner
Podle jeho slov nezná mechanismy získávání dotací z EU. Po čtvrteční návštěvě Bruselu svolal na úterý lídr ODS v Pardubickém kraji Ladislav Libý bleskovou tiskovou konferenci, na které informoval o svých obavách, že dotace EU pro Pardubický kraj jsou vážně ohroženy liknavostí ministerských úředníků. "Byl jsem nemile překvapen výsledky jednání zástupců České republiky, neboť do dnešního dne nebyly předloženy zásadní projekty z Pardubického kraje," uvedl Libý. "Proklamace ministerstev, že rychlostní komunikace R35 je prioritou vlády, se nezakládají na pravdě. Pro čerpání více než 100 miliard korun, které budou na projekty infrastruktury k dispozici, je nyní Evropské komisi předložen seznam dopravních priorit ministerstva dopravy, kde pro R35 je počítáno pouze s 2,84 miliardy korun na křižovatku u Opatovic, přičemž jiné projekty, jako rozšíření a prodloužení dálnice D1, mají v seznamu téměř 30 miliard. Pokud se situace nezmění, bude financování R35 ohroženo pro příštích sedm let," řekl Právu Libý. Stejné obavy vyjádřil i k dotacím na obchvaty měst a výstavbu spalovny v Opatovicích. "Pan starosta Libý zatím nezná mechanismy požadování a získávání dotací. Jeho vyjádření je jen předvolebním výkřikem do tmy," odmítl kritiku Miroslav Váňa, předseda krajského výboru a dvojka na kandidátce ČSSD do parlamentních voleb. Upozornil, že dotace na R35 je závislá na tom, zda se krajské zastupitelstvo, ovládané ODS, dohodne na trase R35 a vydá územní rozhodnutí, které by umožnilo Ředitelství silnic a dálnic pracovat na projektu, který by byl nepominutelnou součástí žádosti o dotaci. "Stačilo by mi, kdyby se R35 dostala do seznamu priorit," bránil se Libý. 

Města chtějí pryč od dálnice
10.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	DAVID PŮLPÁN
Vysoké Mýto i Litomyšl si přejí, aby se jim rychlostní silnice R35 vyhnula větším obloukem. Je to jako zabít dvě mouchy jednou ranou. Alespoň na mapě: jižní trasa dálnice na Moravu, na které se dohodla vláda s Pardubickým krajem, má zároveň vytvořit naplánované obchvaty Litomyšle a Vysokého Mýta. Jenže to není tak jednoduché. Obě města k tomu mají velké výhrady. Radní Litomyšle i Vysokého Mýta nečekali, že po trase jejich obchvatů se budou valit auta z Prahy na Moravu ve čtyřech pruzích. Litomyšl chce proto změnit trasu silnice a odklonit ji dál od města. Vysoké Mýto navrhuje, aby u města byly dvě moderní silnice. Nový obchvat a za čas i rychlostní komunikace R35. "Není možné trasu obchvatu Litomyšle jednoduše převzít a vést po ní rychlostní komunikace. Obchvat měl mít jinou funkci, měl sloužit normální dopravě," uvedl starosta Litomyšle Jan Janeček. Radní schválili usnesení, podle něhož Litomyšl chce jižní variantu, ale požaduje ji vést dál od města. Jako důvod uvádějí i to, že město by se nemohlo v budoucnu rozšiřovat. "Chceme mít rezervu pro rozvoj města, pro stavbu rodinných domů. Je řada měst, kde se udělaly obchvaty a už dnes stojí uprostřed zastavěné části. Není to stavba na deset let, na století, ale stavba, jak se říká, napořád," řekl Janeček. "Dohodli jsme se, že vyhledávací studie zpřesní trasu rychlostní silnice u Litomyšle. Myslím, že městu bude možné vyjít vstříc," uvedl náměstek hejtmana Pardubického kraje Roman Línek. 
Mýto chce spojit severní variantu s jižní 
Také Vysoké Mýto by mělo raději "normální" obchvat a ne čtyřproudovou komunikaci přímo za městem. Jenže je v daleko složitější situaci. Trasa obchvatu byla po několika letech diskusí vybrána, a stát už dokonce bude hodnotit soutěž na výběr projektanta. Říct v takové chvíli, že obchvat má jít dál od města, není prakticky možné. "Kdyby silnice vedla mimo vybraný koridor, stavba by se mohla oddálit o tři až čtyři roky. To by bylo pro nás neúnosné," řekl starosta Vysokého Mýta Bohuslav Fencl. Vysoké Mýto je proto připraveno i na to, že se obchvat skutečně změní ve čtyřproudovou silnici. "Jsme ochotni jednat o všech variantách. Prioritou je pro nás to, aby obchvat byl co nejdříve," uvedl Fencl. Město by ale nejraději vidělo schválení nové trasy rychlostní silnice, která by zpočátku kopírovala severní variantu, vyhnula se Vysokému Mýtu ze severu a pak by se stočila na jih k Litomyšli. "Silnice by se přiblížila k Chocni a vzdálila od Litomyšle. Bylo by to ideální řešení," řekl Fencl. "Jednání o Vysokém Mýtě jsme neuzavřeli. Necháme zpracovat dokumentaci, která zjistí, zda lze pro rychlostní silnici R35 částečně využít obchvat Vysokého Mýta, nebo zda by rychlostní silnice mohla vést jinou trasou, třeba i severně od Vysokého Mýta," uvedl Línek. 

Ministr: Kraji, připrav se na peníze
10.05.2006	Pardubické noviny	pro
Do silnic prvních tříd se v kraji zatím moc neinvestovalo. Teď na Pardubický kraj přišla řada, prohlásil při nedávné návštěvě Pardubic ministr dopravy Milan Šimonovský. Měl na mysli miliardy korun, které spolyká stavba silnice R35. "Zatím se Pardubický kraj v investicích do silnic prvních tříd pohybuje spíš v dolní třetině," zhodnotil ministr postavení kraje mezi celkem čtrnácti regiony Česka. Nejvíc peněz stát posílá do Moravskoslezského kraje. Většinu obyvatel kraje ale v současné době trápí více než dálniční síť bídný stav silnic nižších tříd, po kterých najezdí nejvíc kilometrů. Ty před pěti lety převzal od státu do správy Pardubický kraj. Náměstek hejtmana Ivo Toman odhaduje, že nejhorší zimní výtluky hlubší než pět centimetrů zmizí ze silnic II. tříd do konce května. "Poruchy odstraňované asfaltovou emulzí a drceným kamenivem zmizí do konce července. Souvislejší nátěrové technologie potom budou ukončeny do 31. srpna," doplnil ředitel Správy a údržby silnic Pardubického kraje Miroslav Němec. U silnic III. třídy se opravy výtluků hlubších jak pět centimetrů protáhnou až do konce července. Ostatní práce na vozovkách budou ukončeny v sedmém až osmém měsíci tohoto roku. "Přestože je stav komunikací po zimě horší než v předchozích letech, jsou práce na škodách minimálně o 3 týdny zkráceny," dodal Miroslav Němec. 

Tisícovka proti severní trase R35
10.05.2006	Hradecké noviny	hj
"Pochod sloupenskými lesy - tentokrát za jejich záchranu" se nazýval protestní pochod, který uspořádali v pondělí ochránci přírody na Ústeckoorlicku. Všechny jeho trasy vedly z velké části v místech, která by byla v případě realizace severní trasy rychlostní silnice R35 zničena. Svůj odpor proti ní vyjádřilo "hlasováním nohama" 1048 pochodníků, čímž potvrdili, že jejich odpor proti severní variantě neustává. Z pozvaných představitelů Pardubického kraje se pochodu zúčastnil pouze krajský radní Petr Šilar, jenž podporuje jižní trasu doplněnou přivaděči na sever. 

Křižovatka dálnice D11 se zdrží
11.05.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Čechy	ku
UDÁLOSTI - HRADEC KRÁLOVÉ: Výstavba mimoúrovňové křižovatky u Sedlic na Hradecku, kde se protne dálnice D11 a rychlostní silnice R35, se zastavila. Krajský soud v Hradci Králové totiž vydal rozsudek, kterým na základě žaloby sdružení Děti Země proti krajskému úřadu zrušil stavební povolení na dvě polní cesty v rámci výstavby křižovatky. Hradecký krajský úřad i hradecký magistrát totiž znemožnily ekologickému sdružení zapojit se do stavebního řízení. To musí nyní začít od začátku, a výstavba se tak protáhne. 

Chyba úřadů ohrozí obchvat
11.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	ku
Výstavba mimoúrovňové křižovatky u Sedlic na Hradecku, která má být součástí plánované rychlostní silnice R35 a má odvést tranzitní dopravu z dálnice D11 mimo Hradec Králové, se pravděpodobně zpozdí. Hradecký krajský soud totiž vydal rozsudek, kterým na základě žaloby ekologů ze sdružení Děti Země zrušil stavební povolení na dvě polní cesty související s výstavbou křižovatky. Spor by neměl mít vliv na plánované dovedení dálnice D11 před Hradec na konci roku. Soud dospěl k závěru, že krajský úřad a hradecký magistrát znemožnily ekologům zapojit se do stavebního řízení. Může se stát, že stavební řízení bude muset začít znovu. Rozsudek není zatím pravomocný. "Žalobu jsme podali z precedentních důvodů. Není možné, aby nesprávným výkladem zákonu byla občanská sdružení vyloučena ze stavebních řízení. O polní cesty nám nejde," uvedl Miroslav Patrik ze sdružení Dětí Země. 
Soud: Magistrát měl ekologům poslat oznámení 
Podle soudu měl hradecký magistrát před zahájením stavebního řízení poslat Dětem Země písemné oznámení, na základě něhož by se ho mohly účastnit. Magistrát ale toto oznámení vyvěsil jen na úřední desce. Krajský úřad pak i přes upozornění ekologů na porušení zákona tento postup schválil a odvolání zamítl. "Soud navíc zjistil, že stavební povolení magistrátu i zamítnutí odvolání krajským úřadem byly vydány v rozporu se stavebním zákonem. Magistrát proto musí stavební řízení zahájit znovu," uvedl Patrik. Krajský úřad i hradecký magistrát pochybení odmítají. "Proti rozsudku jsme podali stížnost Nejvyššímu správnímu soudu v Brně. S rozsudkem nesouhlasíme," potvrdil mluvčí královéhradeckého krajského úřadu Imrich Dioszegi. 

Stát už není všemocný
11.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	Vladimír Bílek
Ostře sledovaná výstavba dálnice od Prahy se opět zdrží, tentokrát v Sedlici u Hradce Králové, kde se protne D11 s rychlostní silnicí R35, která povede od Liberce směrem na Moravu. Důvod není nijak překvapující. Hradecký magistrát i krajský úřad "opomněly" přizvat k projednání ekologické sdružení Děti země. Celé řízení k vydání stavebního povolení se proto bude muset opakovat od začátku. Případ není překvapující proto, že podobně postupovaly úřady v jiných částech republiky. Přesto se nepoučily. I když jsou velmi často považováni za viníky zdržení podobných významných staveb ekologičtí aktivisté, vina jde jednoznačně na vrub těch úředníků, kteří se ani po změně režimu nevzdali pocitu, že státní moc je bezbřehá. Nepatřičně potom vyznívají sliby politiků, že učiní vše pro to, aby dálnice byla hotova co nejdřív. K tomu by si ale museli udělat pořádek na svém úřadu. Vladimír Bílek, vedoucí redaktor.

Chyba úřadů ohrozí obchvat
11.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	Tomáš Kučera
Pochybení může zkomplikovat výstavbu křižovatky v Sedlici na Hradecku i silnice do Opatovic. Výstavba mimoúrovňové křižovatky u Sedlic na Hradecku, která má být součástí plánované rychlostní silnice R35 a má odvést tranzitní dopravu z dálnice D11 mimo Hradec Králové, se pravděpodobně zpozdí. Hradecký krajský soud totiž vydal rozsudek, kterým na základě žaloby ekologů ze sdružení Děti Země zrušil stavební povolení na dvě polní cesty související s výstavbou křižovatky. Spor by neměl mít vliv na plánované dovedení dálnice D11 před Hradec na konci roku. 
Soud: Úřady vyloučily ekology ze stavebního řízení 
Soud dospěl k závěru, že krajský úřad a hradecký magistrát znemožnily ekologům zapojit se do stavebního řízení. Může se stát, že stavební řízení bude muset začít znovu. Rozsudek není zatím pravomocný. "Žalobu jsme podali z precedentních důvodů. Není možné, aby nesprávným výkladem zákona byla občanská sdružení vyloučena ze stavebních řízení. O polní cesty nám nejde," uvedl Miroslav Patrik ze sdružení Dětí Země. Podle soudu měl hradecký magistrát před zahájením stavebního řízení poslat Dětem Země písemné oznámení, na základě něhož by se ho mohly účastnit. Magistrát ale toto oznámení vyvěsil jen na úřední desce. Krajský úřad pak i přes upozornění ekologů na porušení zákona tento postup schválil a odvolání zamítl. "Soud navíc zjistil, že stavební povolení magistrátu i zamítnutí odvolání krajským úřadem byly vydány v rozporu se stavebním zákonem. Magistrát proto musí stavební řízení zahájit znovu," uvedl Patrik. Krajský úřad i hradecký magistrát pochybení odmítají. "Proti rozsudku jsme podali stížnost Nejvyššímu správnímu soudu v Brně. S rozsudkem nesouhlasíme," potvrdil mluvčí královéhradeckého krajského úřadu Imrich Dioszegi. 
"Věc ještě není uzavřena. Ekologické sdružení není místně příslušné, proto jsme ho nemuseli informovat o zahájení stavebního řízení. Výstavbu dálnice by tento spor neměl nijak ovlivnit, týká se to prvního úseku rychlostní silnice R35 Sedlice -Opatovice," dodal mluvčí hradeckého magistrátu Václav Svoboda. Podle původních plánů se měl první úsek silnice R35 včetně křižovatky začít stavět letos v listopadu a měl být v provozu před koncem roku 2008. V červnu měl být vybrán zhotovitel stavby. Krátký úsek rychlostní silnice by měl mít klíčový význam pro dopravu v Hradci Králové, protože by část tranzitní dopravy odvedl z centra města. Výstavba celého úseku R35 z Hradce do Mohelnice je ve fázi příprav. Po dobudování dálnice D11 do Hradce a rychlostní komunikace z Hradce na Olomouc má vzniknout alternativa k dopravě mezi Prahou a Moravou. Novou dálnici a rychlostní silnici by mohla využívat podstatná část automobilů, které dosud jezdí po nejstarší české dálnice D1. 

Děti Země vyhrály soudní spor o R35
11.05.2006	Hradecké noviny	hd
Zdejší krajský soud zrušil stavební povolení na dvě polní cesty u Sedlic, kde měla vyrůst mimoúrovňová křižovatka pro novou rychlostní komunikaci R35. Rozhodl tak ve prospěch Dětí Země - Klubu za udržitelnou dopravu, kterým krajský úřad a magistrát Hradce Králové znemožnily zúčastnit se stavebního řízení, jak ukládá zákon. Řízení nyní začne opět od začátku a pokud stavební práce již začaly, musejí se do vydání nového povolení zastavit. "Se stejným problémem jsme uspěli u dálnice D8 kolem Ústí nad Labem, kde se na několik měsíců zastavila výstavba tunelu," uvedl za vítěznou stranu Miroslav Patrik.

Studenti oživí debatu o přestavbě nádraží
11.05.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Morava	ČTK
Studenti žurnalistiky na Masarykově univerzitě chtějí před volbami do Poslanecké sněmovny oživit debatu o přestavbě brněnského železničního uzlu. Využijí k tomu internetový portál BrnoInfo.cz, kam chtějí umisťovat souhrnné informace o tomto několikamiliardovém projektu.

V Japonsku budou testovat první vlak na palivové články
11.05.2006	Dopravní noviny	ČTK
Největší japonská železniční společnost East Japan Railways v dubnu oznámila, že připravuje testy prvního vlaku na světě s pohonem na bázi palivových článků. Palivové články vyrábějí elektrickou energii reakcí vodíku a kyslíku; vedlejším produktem je pouze voda a teplo. Nová technologie, vyzkoušená již v automobilech, je ekologicky zcela nezávadná. East Japan Railways denně zajišťuje dopravu 16 milionů cestujících v přelidněné oblasti japonské metropole Tokia. Testovací jízdy nového vlaku hodlá zahájit v červenci a do poloviny příštího roku má v úmyslu začít zkoušky na pravidelných linkách. První spoj bude tvořit jediný vagón poháněný elektřinou, který by měl být schopen dosáhnout rychlosti až 100 kilometrů v hodině. Většinu elektrické energie má vyrábět naftový generátor, asi třetinu by měly zajišťovat dva vodíkové palivové články o výkonu 65 kilowattů. Výhodou vlaku má být i jeho menší hlučnost. "Je to poprvé, co je tato technologie použita na železnici," prohlásil mluvčí společnosti Akira Mori. "Stále je však brzy na to, abychom mohli říci, kdy začneme přepravovat první platící pasažéry," dodal. 

Komise požaduje vysvětlení výběru stavitele dálnice pro KIA
11.05.2006	Dopravní noviny	ČTK
Evropská komise požaduje od Slovenska vysvětlení, jakým způsobem vybralo firmu na stavbu dálnice pro závod korejské automobilky Kia nedaleko Žiliny. Podle slovenského tisku komisi zajímá, proč se firma na jeden z dálničních úseků vybírala podle pravidel odlišných od těch, která platí v Evropské unii. Slovensko požádalo na stavbu silnice o příspěvek z kohezního fondu EU. Podle slovenského tisku se jedná o úsek Hričovské Podhradie Žilina-Strážov v délce 7,5 kilometru, který má být postaven za 5,3 miliardy Sk. Úsek staví konsorcium vedené největší slovenskou stavební společností Doprastav, které v soutěži osmi uchazečů nabídlo nejnižší cenu. Mluvčí ministerstva dopravy Tomáš Šarluška potvrdil, že ministerstvo zahraničních věcí dostalo z Bruselu písemnou žádost, aby vyhodnocení soutěže na stavitele úseku dálnice vysvětlilo.

Když na silnicích houstne dým
11.5.2006	Ekonom	PETRA KUŠKOVÁ
Česká železniční doprava zaostává, dílem proto, že si hradí ve větší míře svoji dopravní cestu, a také proto, že se nedokázala vyrovnat s novými podmínkami trhu. O tom, co brání rozvoji železniční nákladní a kombinované dopravy v České republice, se debatovalo na odborném semináři, který zorganizovala Asociace ekologických organizací Zelený kruh. Účastníci se shodli, že je třeba nalézt systémová řešení - podpořit železnici, logistická centra, rozvoj infrastruktury, dopravní projekty. Pokřivené jsou zejména ceny: proto je podle Hany Foltýnové z Centra pro otázky životního prostředí Univerzity Karlovy nezbytné jejich narovnání - tedy i zahrnutí nákladů, které silniční doprava nehradí, tzv. externalit. Patří mezi ně škody způsobené nehodami, hlukem, znečištěním ovzduší, změnou klimatu, škody na ekosystémech. Podle kalkulací OECD byly tyto náklady u silniční nákladní dopravy v České republice v roce 1995 třikrát vyšší než u nákladní dopravy po železnici. Zdůrazněme, že i při takto nevyrovnaných podmínkách není pravidlem, že doprava po silnici je levnější. »Například cesta Lovosice - Duisburg je po železnici asi o 30-50 % levnější než po silnici,« upozornil Vladimír Fišer z firmy Bohemia-kombi, zabývající se kombinovanou dopravou právě na tomto úseku.
Na české straně však prakticky není o kombinovanou dopravu zájem. Dopravci totiž nemají potřebnou silniční techniku, která je schopna překládky na železniční vůz a přepravy po železnici. Ze semináře vyplynulo, že kombinovaná přeprava je v Česku zatím v plenkách, a tak to chtělo nějakou injekci do začátku. Vedle podpory dopravců je zapotřebí také podpora infrastruktury, podobně, jako se stát stará o rozvoj infrastruktury silniční. Ministerstvo dopravy již zpracovalo Program podpory kombinované dopravy, který dokonce v říjnu loňského roku prošel vládou. Evropská komise už tento program částečně schválila, ale musí se prokázat, že dotované železniční vozy jsou využitelné jen pro tento účel. Zahrnuje také státní podporu na pořízení potřebné silniční techniky. Překladiště máme. V současnosti existuje 40procentní sleva z ceny za použití železniční dopravní cesty na kombinovanou dopravu po železnici. Sleva však platí pouze na tzv. ucelené, neboli přímé vlaky. Přímé vlaky lze však použít jen tam, kde existuje dostatečně silný proud zboží, což jsou v první řadě hromadné substráty jako uhlí, rudy, stavebniny, nová auta z výroby apod.
Chybí systém rychlých vlaků kombinované dopravy, jakými jsou vzájemně propojeny evropské terminály (překladiště), který umožňuje přepravovat velmi širokou paletu výrobků stejně rychle, levně a spolehlivě jako zmíněné vlaky s hromadnými substráty. Tyto vlaky jsou schopny konkurovat přepravě po silnicích. Vladimír Fišer zdůraznil, že potřebná překladiště v Čechách již dávno máme, ale dosud je umíme využívat pouze pro překládky kontejnerů. Slouží tedy zatím jen pro dopravu do zámoří. Podle výkonného ředitele Svazu dopravy České republiky Petra Kašíka je nezbytná podpora výstavby infrastruktury logistických center pro železniční síť. Stavitelé by měli dostávat z veřejných zdrojů podporu ve výši alespoň 60 procent nákladů na zbudování vlečky, tedy obdobně, jako tomu je při napojení na silniční síť. Spojení železniční, silniční a v řadě případů i letecké a vodní dopravy má zásadní význam jak pro regionální, tak pro celostátní ekonomiku.
Shoda panovala také v tom, že budoucnost má satelitní systém výběru mýtného, který umožní rozšířit síť zpoplatněných silnic a je využitelný i pro další, stále náročnější požadavky na řízení dopravy, včetně kombinované. Kdo jezdí, ať platí. Podle poradce ministra životního prostředí Aleše Kutáka by měla silniční doprava významněji než dosud hradit náklady na svou dopravní infrastrukturu. V dohledné době se nabízí řada možností. Například sleva na silniční dani pro dávno povinné emisní třídy se jeví jako zbytečnost. Existující slevy na silniční dani pro vozidla emisní třídy Euro 2 a 3 budou platit do konce roku 2007. Po tomto datu už by měla být sleva na dani poskytována pouze při nákupu vozidla vyšší emisní třídy, než je aktuálně povinná pro vozidla nově uváděná na trh, tedy na Euro 5 a vyšší. Tím by byli dopravci motivováni kupovat co nejlepší automobily. Totéž platí u mýtného, kde by snížená sazba pro emisní třídu Euro 3 a vyšší měla být od roku 2008 nahrazena slevou pouze na Euro 5 a vyšší. Diskuse se zúčastnili také odborníci z Českých drah, Ministerstva životního prostředí, Dopravní fakulty ČVUT, Centra dopravního výzkumu, Svazu dopravy, soukromých firem a nevládních organizací včetně Hnutí Duha. PETRA KUŠKOVÁ, Zelený kruh.

Boj o dálnici pokračuje u ombudsmana
11.5.2006	Nový život	IVANA VYHNÁLKOVÁ
Už podruhé se bude ombudsman zabývat územním plánem Břeclavska. Sedmnáct organizací, obec Dolní Dunajovice a Ekologický právní institut se podepsaly pod stížnost, ve které napadají postup Jihomoravského kraje a ministerstev pro místní rozvoj a životního prostředí. Ti údajně pochybili při pořizování územního plánu. Ke stížnosti se připojily i rakouské občanské iniciativy. Ombudsmana žádají o prošetření zákonnosti dosavadního postupu. Podle právníka Pavla Černého z Ekologického právního institutu úřady pochybily v tom, že posouzení vlivu na životní prostředí probíhá podle starého zákona. V době, kdy se rozhodlo o pořízení nového územního plánu, však již platily nové evropské směrnice. Tyto směrnice už stanoví povinnost zajistit mezistátní posouzení vlivů územního plánu na životní prostředí. To ale neproběhlo. Úřady podle stížnosti pochybily také v tom, že nezohlednily další varianty dálničního spojení Brna a Vídně, s využitím současné dálnice D2 a obchvatu Břeclavi. „Stavba pod Pálavou by zasáhla do chráněných území soustavy Natura 2000. Takový zásah lze podle evropských směrnic uskutečnit jen tehdy, pokud neexistuje jiná, šetrnější varianta. To se ale v tomto případě neprokázalo,“ uvedl Černý. Starosta Dolních Dunajovic František Bařina tvrdí, že i přes evidentní chyby při přípravě územního plánu se neustále pokračuje ve schvalování. „Nezbývá nám nic jiného, než aby celou věc někdo nezávisle posoudil,“ zdůvodnil, proč se obec obrátila na veřejného ochránce práv.

Lidé tvrdí: Dálnice nám vzala vodu!
13.5.2006	Kolínský deník		ZDENA LÉBLOVÁ
Choťovičtí: Neměli jsme v čem prát, vařit ani se mýt. Kdo nám nahradí škody? Obyvatelé Choťovic, obce u dálnice D11, si stěžují, že je stavba "jedenáctky" připravila o vodu. Vážný nedostatek vody ve studních a její špatná kvalita. Na to si od výstavby části dálnice D11 mezi Dobšicemi a Chýští stěžuje mnoho obyvatel Choťovic. Lidé z obce, která leží u dnes už zprůjezdněného dálničního úseku, se domnívají, že touto stavbou se udělal velký zásah do krajiny. "Hluboký zářez i řada drenážních vrtů, vytvořených pro stahování vody z dálnice, narušily rovnováhu spodních vod a to způsobuje nedostatek vody," tvrdí. Místní občanské sdružení Pro Choťovice nyní chce po investorovi, jímž je Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD), aby se problémem zabývalo. A podílelo se finančně na řešení situace, tedy stavbě vodovodu. Ředitelství zatím na základě svého posudku odpovědnost odmítá s tím, že v Choťovicích byly problémy s vodou i před započetím stavby. Choťovické sdružení teď usiluje o vypracování nezávislého posudku, který ukáže, na čí straně je pravda.
Choťovičtí: Tak špatně jsme na tom ještě nebyli
Kritická podle sdružení byla situace tuto zimu. "Takto špatně jsme na tom ještě nebyli. Neměli jsme v čem prát, v čem vařit, v čem se mýt. Začali jsme mít problémy s vodou v naprosto atypickém období roku. Zatímco před tím to bylo jako na mnoha místech pouze v létě, teť to bylo také na podzim a hlavně v zimě," popsala předsedkyně sdružení Andrea Dulovcová. Podobný strach ze stržení vody mají i nedaleké Sány. "Od pamětníků víme, že hlavní prameny jdou z Kozí hůry, teť ale místo přetínají sjezdy z dálnice. Máme obavy, že spodní voda poklesne," uvedla starostka Sán Marie Špinková, která by také uvítala, kdyby ŘSD obcím přispělo na vodovod. Sdružení v Choťovicích nedůvěřuje hydrogeologickému posudku, který si nechalo zpracovat Ředitelství silnic a dálnic a žádá jej, aby se vypracoval jiný. Oslovilo i ministerstvo dopravy, životního prostředí a kraj. "Posudek není dost podrobný, jasně nevysvětluje, proč voda mizí. A je dělaný na objednávku ŘSD," uvedla Dulovcová.
Investor: Nedostatek vody byl i před stavbou
Ředitelství silnic a dálnic ale vinu za nedostatek vody odmítá. "My se nebráníme tomu nést odpovědnost za škody způsobené stavbou, je to i podmínka stavebního povolení. Ale tady nic nenasvědčuje tomu, že by tyto problémy způsobila dálnice. Před každou stavbou i během ní necháváme sledovat spodní vodu. V Choťovicích je nedostatek vody, to ukazuje i posudek. Každý rok se to cyklicky opakuje. Ale tenhle problém už byl i před započetím prací. Z toho soudíme, že za to dálnice nemůže," tvrdí Tomáš Herman z ŘSD. "Nemyslíme, že je nutné dělat ještě jiný posudek, dělá nám ho nezávislá firma. Musí si ho jedině nechat udělat sdružení samo," uvedl Herman.
Obec čeká na výsledky kontrolního měření
Choťovice už záležitost řešily i přes ministerstvo dopravy. "Zatím se oficiálně vina dálnice neprokázala. Ještě letos bude ŘSD dělat jedno kontrolní měření a uvidíme," řekl starosta Josef Slavíček. Obec ale podle něj bude problém s vodou řešit v každém případě. "Vodovod bude, i když se zadlužíme," dodal.

Moravcovy otázky lídry Pardubicka nerozhádaly
13.05.2006	Právo	Zdeněk Seiner
Názory se různily hlavně na trasu rychlostní komunikace R35, která by měla spojit D11 se severní Moravou. V poklidné atmosféře se odehrával ve čtvrtek večer jedenáctý díl předvolebních besed Otázky Václava Moravce v Pardubicích. Sál zaplněný třemi stovkami lidí marně čekal na konflikty a dramatické pře mezi lídry pětice favorizovaných stran. Před televizními kamerami se utkali kandidáti na poslance Radko Martínek (ČSSD), Ladislav Libý (ODS), Václav Snopek (KSČM), Pavel Severa (KDU-ČSL) a Pavel Křivka (Strana zelených). Jejich názory se různily snad jen na trasu rychlostní komunikace R35, která by měla spojit dálnici D11 se severní Moravou. Jednoznačné odpovědi se vyhnul Ladislav Libý i Pavel Severa, ekologické momenty připomenul Pavel Křivka, pro jižní trasu snesl logické argumenty Radko Martínek, severní variantu obhajoval Václav Snopek. Náznak konfliktu mezi sociálními a občanskými demokraty slibovalo téma přídělu evropských dotací do Pardubického kraje. "Byl jsem vysloveně šokován, když jsem se o stavu připravenosti minulý čtvrtek v Bruselu osobně informoval. Česká republika je na předposledním místě v Unii," upozorňoval Libý. 
"Máte staré údaje z ledna, dnes už jsme na tom podstatně lépe. Začátky nejsou nikdy jednoduché, například Rakousko v prvních čtyřech letech nezískalo ani euro dotací," odpověděl mu Martínek a na kameru vytasil připravený graf. Podobnými grafickými efekty podporoval i další tvrzení, vyvracející kritiku ODS, například ochuzování obcí a malých měst současným rozpočtovým určením daní. Konflikt nepřineslo ani téma převodu nemocnic na akciové společnosti. "Pardubický kraj se chová rozumně, s vytvářením akciovek nespěchá," uznal Martínek. Částečné podpory se mu dostalo nejen od komunistů, ale i od lidovce Severy. 
Co diváci neviděli 
Nejzajímavější tak byla část, kterou televizní diváci neviděli, zahřívací kolo otázek mezi 20. a 21. hodinou. Prim hrál lídr zelených Křivka, především když poznamenal: "Naše strana se na rozkrádání v tomto státě ještě nepodílela, nebyli jsme zatím v žádné vládě ani parlamentu." Sklidil potlesk. Souboj o deset křesel ve Sněmovně, který může dostat Pardubický kraj, sváděli tak víc diváci v sále a především držitelé mobilních telefonů u televizních obrazovek. Moderátor Moravec nakonec vyhlásil výsledky SMS hlasování, podle kterého kandidát ODS Ladislav Libý získal 40,9 %, Václav Snopek (KSČM) 22,9 %, Pavel Severa (KDU-ČSL) 18,2 %, Radko Martínek (ČSSD) 13,1 % a Pavel Křivka (SZ) 4,9 %. K těmto výsledkům se vyjadřovali hned diváci v sále. "Nechápu to, vystoupení Martínka měla jinou úroveň než odpovědi lídra ODS Libého," svěřila se Právu Ladislava Zelenková, trojka na pardubické kandidátce ČSSD. Pro srovnání - bleskový výzkum STEM dospěl na Pardubicku k těmto výsledkům: ODS 23,3 %, ČSSD 20,6 %, KSČM 13,7 %, KDU-ČSL 9,0 %, Zelení 8,4 %. 

Další protest proti jižní trase
13.05.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	ČTK
Lidé v Pardubickém kraji se dále bouří proti výstavbě rychlostní silnice R35, která má v budoucnu spojit východní Čechy s Moravou. Petici proti jižní variantě s téměř 70 podpisy dostal nedávno krajský úřad od obyvatel litomyšlské místní části Suchá na Svitavsku. "Rychlostní komunikace by vedla v bezprostřední blízkosti naší obce. Tím bychom ztratili to jediné, co zde máme - klid a čisté ovzduší," obává se organizátorka petice proti jižní variantě Jarmila Hendrychová. Budování silnice by podle ní rovněž zabralo úrodnou zemědělskou půdu. "Na vlastním procesu dokončení územního plánu to má malý vliv, protože zastupitelstvo uložilo dopracovat jižní variantu," řekl náměstek hejtmana Roman Línek. 

Lidé bouří proti stavbě silnice R35
13.05.2006	Hradecké noviny
Lidé v Pardubickém kraji se dál bouří proti výstavbě rychlostní silnice R35, která má spojit východní Čechy s Moravou. Petici proti jižní variantě s téměř 70 podpisy dostal nedávno krajský úřad od obyvatel litomyšlské místní části Suchá na Svitavsku. Kraj již dříve obdržel řadu protestů proti oběma variantám komunikace, řekl včera náměstek hejtmana Roman Línek. "Rychlostní komunikace by vedla v bezprostřední blízkosti naší obce. Tím bychom ztratili to jediné, co zde máme - klid a čisté ovzduší," obává se organizátorka petice proti jižní variantě Jarmila Hendrychová. Budování silnice by podle ní rovněž zabralo úrodnou zemědělskou půdu. Proti jižní silnici protestují též lidé v Bohuňovicích a Sedlišti na Svitavsku. Severní trasu zase nechtějí například ve Sloupnici na Ústeckoorlicku. "Na vlastním procesu dokončení územního plánu to má malý vliv, protože zastupitelstvo uložilo dopracovat jižní variantu," doplnil Línek. Vyjádření orgánů státní správy k této trase bude předloženo v červnu k rozhodnutí zastupitelům, kteří dříve prosazovali severní trasu přes Ústeckoorlicko. Vláda i kraj se před několika týdny vyjádřily pro jižní variantu R35. Stát navrhl k městům na severu kraje postavit přivaděče a obchvaty.

Lidé bouří proti stavbě silnice R35
13.05.2006	Krkonošské noviny
Lidé v Pardubickém kraji se dál bouří proti výstavbě rychlostní silnice R35, která má spojit východní Čechy s Moravou. Petici proti jižní variantě s téměř 70 podpisy dostal nedávno krajský úřad od obyvatel litomyšlské místní části Suchá na Svitavsku. Kraj již dříve obdržel řadu protestů proti oběma variantám komunikace, řekl včera náměstek hejtmana Roman Línek. "Rychlostní komunikace by vedla v bezprostřední blízkosti naší obce. Tím bychom ztratili to jediné, co zde máme - klid a čisté ovzduší," obává se organizátorka petice proti jižní variantě Jarmila Hendrychová. Budování silnice by podle ní rovněž zabralo úrodnou zemědělskou půdu. Proti jižní silnici protestují též lidé v Bohuňovicích a Sedlišti na Svitavsku. Severní trasu zase nechtějí například ve Sloupnici na Ústeckoorlicku. "Na vlastním procesu dokončení územního plánu to má malý vliv, protože zastupitelstvo uložilo dopracovat jižní variantu," doplnil Línek. Vyjádření orgánů státní správy k této trase bude předloženo v červnu k rozhodnutí zastupitelům, kteří dříve prosazovali severní trasu přes Ústeckoorlicko. Vláda i kraj se před několika týdny vyjádřily pro jižní variantu R35. Stát navrhl k městům na severu kraje postavit přivaděče a obchvaty. 

Pro a proti
15.5.2006	Týden	mlv
Za císaře Františka Josefa I. ani za Masaryka neměl projekt výrazné oponenty. V knize Naše moře z roku 1948 autoři varují, že pokud kanál republika nepostaví, „male a krátkozrace zamkne se klíčem ve střední Evropě“. Od padesátých let, kdy si kontrolu Dunaje uzurpoval Sovětský svaz a rakouská část se ocitla mimo komunistický blok, výzkumníci opět pracovali jen na papírové podobě kanálu. Po roce 1989 se kanál dočkal podpory ve vládním usnesení z roku 1996 (koalice ODS, KDU-ČSL a ODA): to uložilo ministru dopravy připravit splavnění vodní cesty Dunaj-Odra-Labe. Proti kanálu od té doby protestují ekologické organizace i samosprávy. V současné době projekt hájí ministerstvo dopravy, ministerstvo životního prostředí zahájení výstavby nepodporuje.

Kanál utopených peněz
15.5.2006	Týden	Ivan Motýl
Průplav Dunaj-Odra-Labe není, přesto už 105 let požírá miliony. Ačkoli nikdo nepředpokládá, že stavba vodní cesty z Dunaje do Odry a Labe bude v nejbližších letech zahájena, přípravné práce pokračují. Na projekt se vynakládají stále další peníze. Příběh projektu má počátek již v roce 1901, kdy čeští poslanci rakouské říšské rady s bouřlivým potleskem přivítali rozhodnutí o výstavbě vodní cesty z Dunaje po řece Moravě a Bečvě do Odry, s přípojkou z Přerova k Labi. „Projekt není žádným výplodem chorého mozku a jeho realizace má stále smysl,“ tvrdí Evžen Polenka z Výzkumného ústavu vodohospodářského v Brně a otevírá rozměrnou skříň plnou map, plánů a dokumentace o budoucím kanálu. Polenka se problematikou zabývá čtyřicet let: „Byla by to nejkratší evropská vodní cesta k Černému moři, levná, ekologická, a kanál by plnil i funkci závlahovou, krajinotvornou, rekreační a protipovodňovou.“
Odpůrci z Kroměříže
Za sto pět let od schválení projektu sice nebylo kopnuto do země, přesto se teoretickými přípravami i dnes zaobírá několik organizací a jejich práce polyká peníze; jen od roku 1989 jde řádově o miliony ze státního rozpočtu. Provozovatelem kanálu je přitom Ministerstvo dopravy České republiky a jeho složka Ředitelství vodních cest ČR. Minulý týden se v Kroměříži setkali odpůrci stavby na konferenci zaštítěné poslancem Evropského parlamentu Tomášem Zatloukalem (SNK-ED). Ačkoli pořadatelé tvrdili, že na sympoziu uvítají i hlasy propagátorů kanálu, do Výzkumného stavu vodohospodářského neposlali ani pozvánku. „Kanál po technické stránce postavit lze, ale nikdy nebude rentabilní. A tvrzení provozovatele, že vybudování kanálu patří k prioritám Evropské unie, není pravdivé,“ říká Zatloukal. Loni na podzim dokonce podal v Evropském parlamentu interpelaci: odpověď zněla, že kanál Dunaj-Odra-Labe nepatří na seznam třiceti prioritních tras, jež Unie spolufinancuje. Až devadesát procent z 15 miliard eur, které by stavba stála, by přitom Česká republika chtěla získat z evropských zdrojů.
Odpůrci aktivnější
„Na projektu se trvá i v situaci, kdy se většina silnic, železnic a mostů rozpadá a dálniční síť je nedostatečná,“ diví se Zatloukal. Od roku 1971 jsou kvůli kanálu blokována rozsáhlá území kolem budoucí vodní cesty v rámci takzvané územní ochrany. „Obcím je tak bráněno v jejich dalším rozvoji,“ tvrdí další z organizátorů kroměřížské konference, Pavel Přibyl z Hnutí Duha. Nelze však říci, že právě stávající územní ochrana a zákaz výstavby nakonec brání přírodu před potenciálními investory v okolí řek? „To je pravda, ale lepší bude začít s úvahami o budoucnosti a ochraně řek až nad čistým stolem, tedy až stát projekt zastaví,“ vysvětluje. Na jeho straně stojí i většina starostů z obcí kolem řek, samosprávy totiž získávají informace hlavně prostřednictvím oponentů z řad ekologů. „Odpůrci jsou aktivnější, stát by měl proto lépe propagovat koncepci vodní dopravy,“ říká Karel Drbal, vedoucí brněnského Výzkumného ústavu vodohospodářského. „Odborníkům, kteří idealisticky pracují na plánech, psí hlavu nasadit nechceme. Ale projekt už se přežil,“ tvrdí Přibyl z Hnutí Duha. „Nejsem žádný fanatický lodičkář, ale byla by škoda pohřbít více než stoletou práci,“ oponuje výzkumník Polenka.

Gigantická vodní cesta má příznivce i odpůrce
15.5.2006	Zlínské noviny		JAN VONDRÁŠEK
Stavební uzávěra omezuje rozvoj měst a obcí. Je projekt kanálu, který propojí řeky Dunaj, Odru a Labe smysluplný a realizovatelný? Na tyto otázky se pokoušeli minulý týden na kroměřížské konferenci odpovědět odpůrci i příznivci plánu. Vodní doprava je nejlevnější způsob, jak dostat kamiony z cest. Výstavba kanálu Dunaj - Odra - Labe (DOL) bude jednoznačně přínosem. To jsou argumenty zastánců stavby. Protistrana zase naopak upozorňuje na nevyužitou kapacitu železnice, nedozírné ekologické následky a na finanční náklady na výstavbu umělé vodní cesty. „Ve stávajících trasách není projekt realizovatelný, je v konfliktu s mezinárodními závazky ČR o ochraně životního prostředí. Vážně naruší ekosystémy a na mnoha místech by byl zasažen i hydrologický režim. Územní ochrana trasy navíc působí problémy městům. Uzávěra by se měla zrušit,“ mínil Pavel Přibyl z Hnutí Duha. Plánovaný kanál se přímo dotýká mimo jiných i Kroměříže. „Musíme respektovat trasu vodní cesty, podle toho byl vypracován i územní plán města. Kanál v takzvané obchvatové variantě tvrdě odděluje místní část Bílany a zachází i do chráněného lužního lesa v areálu Zámeček,“ upozornil místostarosta Kroměříže Petr Sedláček.
V rámci veledíla by mělo vzniknout 32 plavebních komor. Dále by se muselo přestavět celkem 126 silničních a 31 železničních mostů tak, aby umožnily průjezd velkým moderním plavidlům. Výškové rozdíly mají pomoci překonat akvadukty, lodní zdvihadla do výšky sto pět metrů a tunely o délce 9 800 metrů. Dostatek vody pro provoz kanálu má být zajištěn přečerpáním z Dunaje a výstavbou nových objemných přehrad. Financování projektu, odhadované odpůrci na stovky miliard korun, si nelze představit bez peněz z Evropské unie. Ta však podle poslance Evropského parlamentu Tomáše Zatloukala akci nezařadila mezi své priority na léta 2013 až 2020. Podle Jaroslava Kubce, předsedy sdružení Porta Moravica, je stavba vodní cesty DOL řešením současných potíží v dopravě. „Dnes je hlavním problémem invaze kamionů. Nedokážeme přesunout zátěž na železnici, která má volné kapacity. Ta totiž nepřináší pro klienta žádnou výhodu. Vodní cesta dokáže být levnější. Má ale nevýhodu v řídké síti. Součástí výstavby nových vodních cest proto musí být i výstavba přístavů, kde se musejí shromažďovat kamiony. Ty dopraví zboží na kratších trasách až k zákazníkovi,“ přiblížil Kubec s tím, že náklady na stavbu nejsou nikterak astronomické. „Vodní cesta by měla stát asi osm miliard euro. Například stavba úseku od Hodonína k Dunaji je levnější než dálnice z Vyškova do Kroměříže,“ tvrdil předseda sdružení Porta Moravica. Kanál prý přinese pozitiva i v oblasti životního prostředí. „Ochráníme města před povodněmi, vytvoří se i nové biotopy pro plazy, ryby, obojživelníky a vodní ptáky,“ uzavřel Kubec.
»Projekt vážně naruší ekosystémy a na mnoha místech by byl zasažen i hydrologický režim. « Pavel Přibyl, Hnutí Duha. »Ochráníme města před povodněmi, vytvoří se i nové biotopy pro plazy, ryby, obojživelníky a vodní ptáky.« Jaroslav Kubec, předseda Porta Moravica.

Radní o dálnici, železnici i ovzduší
15.05.2006	Pardubické noviny	zr
Dnes odpoledne se ve Chvaleticích a později v Přelouči uskuteční jednání rad Pardubického a Královéhradeckého kraje. Hostitelem sedmého společného zasedání je tentokrát Pardubický kraj. Radní budou diskutovat o výstavbě dálnice D11 a rychlostní komunikace R35, o memorandu k přípravě staveb železniční infrastruktury či o projektu, jehož cílem je zlepšení kvality ovzduší v Orlických horách. Stěžejním bodem programu však bude výstavba spalovny v Opatovicích nad Labem. 

Navrhovaná trasa R55 versus ptáci
15.05.2006	Haló noviny	vž
Zásadní odmítavé vyjádření proti záměru Ředitelství silnic a dálnic v Brně umístit novou čtyřpruhovou rychlostní silnici R55 do evropsky chráněné ptačí oblasti Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví, aniž by byla dle směrnice Evropského společenství č. 92/43/EHS posouzena varianta, která se tomuto území vyhne, zaslaly ministerstvu životního prostředí občanské sdružení Děti Země a Česká ornitologická společnost. "Máme vážné obavy z toho, že kvůli volebním slibům některých politiků rychle vybrat nějakou trasu R55 nedojde k porovnání s variantou mimo tuto ptačí oblast," vysvětlil Miroslav Patrik z Dětí Země. Konfliktní koridor silnice se skládá ze suchého borového lesa a z nivy řeky Moravy s loukami, na němž se nachází téměř 240 druhů ptáků. "Pokud MŽP nezajistí porovnání s variantou mimo tuto ptačí oblast a vydá hned stanovisko, lze očekávat podání stížnosti k Evropské komisi a možný postih našeho státu," upozornil. V ptačí oblasti chrání evropská směrnice šest druhů, jako je čáp bílý, moták pochop, skřivan lesní, strakapoud jižní a prostřední a lelek lesní. Ten má zde naše největší hnízdiště, takže vedení R55 přes jeho biotop by byl pro něj likvidační."Silnice R55 by měla spíše procházet zemědělskou krajinou východně od Strážnice a Veselí nad Moravou, takže její výstavba, následný automobilový provoz a fragmentace krajiny negativně neovlivní množství druhů ptáků a jejich počty," uvedl Lukáš Viktora z České společnosti ornitologické. 

Konečně alternativa k D1
15.05.2006	Profit	Petr Kučera
Silnice R35 se má stát nejdelší rychlostní silnicí v republice. Povede z Liberecka přes Hradec Králové a Olomouc až do Lipníku nad Bečvou. Společně s dálnicí D11 (Praha-Hradec Králové) vytvoří severní variantu přetížené D1. Přes Jihlavu, nebo Hradec? Tak se možná už za osm let budou ptát řidiči, toužící dostat se po dálnici z Prahy do Olomouce či Ostravy. Podobnou volbu sice mají už nyní, jenže jedna je horší než druhá: Buď mohou jet po přetížené a nevyhovující D1, nebo po nedokončené dálnici do Hradce Králové a pak jen po "obyčejné" silnici první třídy číslo 35 přes východní Čechy. Po mnoha letech pouhého plánování a odkladů to nyní vypadá, že do roku 2014 bude dokončena podstatná část rychlostní silnice R35. Za prioritu v dopravních investicích označili na začátku května tuto stavbu ministr dopravy Milan Šimonovský (KDU-ČSL) i ministr pro místní rozvoj Radko Martinek (ČSSD). 
Silnice má podle nich přednost před rekonstrukcí a rozšířením D1 mezi Prahou a Brnem, protože jde o potřebné alternativní spojení Čech s Moravou. "První stavební práce by mohly začít v průběhu roku 2008, některé úseky otevřeme už kolem roku 2010," věří Šimonovský. Zatímco peněz by díky dotacím z Evropské unie mohlo být dost, zpoždění hrozí kvůli stále nejasné trase prostřední části chystané rychlostní silnice. Už několik let se totiž hovoří o severní či jižní variantě. Ministerstvo před několika dny podpořilo variantu jižní. Memorandum, které Šimonovský podepsal se zástupci Pardubického kraje, přineslo jasný vzkaz: Pokud dá jižní variantě přednost i krajské zastupitelstvo, stát postaví k městům na severu přivaděče a obchvaty. 
ZATÍM JEN KONCE 
Z plánované trasy R35, která se s více než 250 kilometry má stát nejdelší rychlostní silnicí v Česku, jsou zatím v provozu jen kratší úseky na obou koncích. Komunikace začíná v Liberci (v budoucnu povede už od hraničního přechodu v Hrádku nad Nisou) a vede do Turnova, kde se na ni napojuje rychlostní komunikace do Mladé Boleslavi a Prahy. Další část R35 má z Turnova pokračovat přes Český ráj. Kvůli sporům o konkrétní vedení trasy se zdá, že k výstavbě jen tak nedojde. Odpůrci říkají, že čtyřproudová komunikace zničí krajinu, zatímco zastánci stavby v ní vidí naději, jak ulevit obcím od tranzitní dopravy. Intenzita provozu mezi Turnovem a Hradcem Králové však není tak silná, aby byla čtyřproudová komunikace okamžitě potřeba. Daleko významnější má být úsek od Hradce Králové do Mohelnice, který naváže na dokončovanou dálnici mezi Prahou a Hradcem Králové. Na východním konci R35 se už mnoho let jezdí mezi Mohelnicí a Olomoucí. Jako R35 je označena také část nedávno zprovozněného obchvatu hanácké metropole, jehož poslední část má být otevřena v roce 2008. R35 končí v Lipníku nad Bečvou, kde se setká s budovanou dálnicí D47 do Ostravy. (Oficiálně má pak R35 na několik kilometrů splynout právě s D47 a poté frýdecko-místeckou R48, aby se pak znovu samostatně objevila na pár kilometrů severně od Valašského Meziříčí - tato část má být hotova do roku 2010). 
SEVER PROTI JIHU 
Zatímco úsek z Hradce Králové k Vysokému Mýtu se už může začít stavět, nejasno je o více než padesátikilometrové trase mezi Vysokým Mýtem a Moravskou Třebovou. Ve hře jsou stále dvě varianty. Zastupitelé Pardubického kraje v polovině loňského roku schválili severní variantu, která by vedla do podhůří Orlických hor kolem Chocně, Ústí nad Orlicí a České Třebové. Podle kritiků, mezi něž patřily vedle několika občanských sdružení také mnozí dopravní odborníci, má však tato varianta mnoho nevýhod: Vede horským terénem, který zejména v zimním období může přinášet problémy se sjízdností a zvýšené výdaje na údržbu. Zbytečně přináší tranzitní dopravu do dosud relativně "klidného" regionu. A protože nekopíruje žádnou stávající silnici, musel by se celý úsek postavit a zprovoznit najednou, jinak nebude mít smysl. Jižní varianta v zásadě kopíruje stávající hlavní silnici první třídy číslo 35 z Vysokého Mýta přes Litomyšl, Svitavy a Moravskou Třebovou. "Její výstavba by byla jednodušší a rychlejší. Šlo by totiž postupně zprovozňovat jednotlivé úseky a je zde daleko menší riziko střetů s jejími případnými kritiky," říká Miroslav Patrik ze sdružení Dětí Země. 
Za tuto variantu se nyní postavilo i ministerstvo dopravy, které dalo jasně najevo: Buď podpoříme jižní trasu, nebo raději dáme peníze na rozšíření D1. Městům na severu slíbilo rychlé spojení formou přivaděčů, krajské zastupitele chce "uplatit" i přislíbením dalších investic do dopravní infrastruktury Ústeckorlicka, kterému by se rychlostní silnice vyhnula. Obě varianty mají samozřejmě své odpůrce, mezi něž patří zejména obyvatelé v okolí plánovaných tras. "Obáváme se znehodnocení nemovitostí a záboru úrodné půdy v okolí jižní varianty, zejména na Svitavsku," říká například soukromý zemědělec Jan Vaňous, činný v občanském sdružení Lipovec. Délkou jsou obě varianty přibližně stejné. Přestože se ale jižní trasa vyhýbá náročnějšímu horskému terénu a lze ji chápat jako "rozšíření" už stávající tranzitní silnice, je překvapivě o 3,5 miliardy korun dražší než severní varianta. Na jihu má totiž vzniknout také téměř čtyřkilometrový tunel. 
ZÁVOD S ČASEM 
Konečné slovo by měli mít krajští zastupitelé. Ti sice původně prosazovali severní variantu, v dubnu si však otevřeli vrátka i pro jižní trasu. "Chceme dopracovat příslušnou dokumentaci na takovou úroveň, jako už je tomu u severní varianty. Neznamená to ale, že R35 skutečně povede jižní trasou," vysvětluje zástupce hejtmana Pardubického kraje Roman Línek. Kraj si tímto šalamounským rozhodnutím připravil půdu právě pro zmíněnou dohodu s ministerstvem dopravy, které je jednoznačně pro jižní trasu. Zjednodušeně řečeno: Pokud bude kraj trvat na severní trase, nemůže ani zdaleka počítat s takovou vstřícností ze strany státu. R35 by pak pravděpodobně zůstala nedostavěna - po čtyřproudové silnici by se sice dalo jet z Prahy přes Hradec až k Vysokému Mýtu, dalších více než 50 kilometrů k Moravské Třebové či Mohelnici by ale řidiči museli jet po stávající silnici první třídy. Zastupitelé mají nůž na krku nejen kvůli státní podpoře. Na trase a zanesení do územního plánu kraje, se totiž musí dohodnout do konce letošního roku. Nestihnou-li to, přijde další zdržení a prodražení stavby. Stát totiž počítá s výraznou pomocí z fondů Evropské unie - od roku 2007 mají být vypsány zcela nové dotační programy. Navíc od ledna začne platit nový stavební zákon, kladoucí výrazně přísnější pravidla pro zpracování územního plánu. Čeká se tedy velký závod s časem - i kdyby se zastupitelé v červnu definitivně rozhodli pro jednu z variant, musí ji pak schválit také mnoho dalších krajských i celostátních úřadů. 
KRAJI POMŮŽE D11 
Už letos by se mohl začít stavět asi desetikilometrový úsek R35 mezi Sedlicemi a Opatovicemi nad Labem. "Brzy chceme vypsat výběrové řízení," upřesňuje Ivo Toman, radní Pardubického kraje odpovědný za dopravu. Úsek naváže na dálnici D11 z Prahy, která se po letech odkladů konečně přibližuje Hradci Králové a tedy i Pardubicku. Ta by měla být dokončena do konce letošního roku, neoficiálně se však již hovoří spíše o roku 2007. Zdánlivě bezproblémová dálnice D11, která nepřekonává žádné hory ani chráněné oblasti, vznikala velice pomalu. Výstavba začala už na konci 70. let, na prvních dvaceti kilometrech z Prahy se jezdí od roku 1984. V devadesátých letech se pak trasa na dlouhou dobu zastavila východně od Poděbrad. Každodenní nebezpečné situace na přetížené dvouproudové silnici a několikakilometrové kolony u Chlumce nad Cidlinou se ale konečně stávají minulostí. Problémem zůstává ukončení dálnice u Hradce Králové. Kvůli sporům o pozemky zatím dálnice skončí provizorním sjezdem více než tři kilometry před krajským městem. 
STAVÍ SE VŠUDE 
Výstavba dálnic v České republice v posledních měsících nabrala rekordní tempo. Po letech slibů a neustálých odkladů se motoristé dočkají řady dlouho plánovaných úseků. Letos přibude 72 kilometrů, další se začínají stavět. V říjnu se zprovozní poslední chybějící část obchvatu Plzně. Úsek je sice dlouhý jen 3,5 kilometru, nicméně díky němu dojde nejen k dalšímu zkrácení cesty z Prahy do Německa, ale také ke kompletnímu dokončení dálnice D5. V prosinci se pak motoristé dočkají hned dvou novinek: Jde o téměř pětadvacetikilometrové dálniční spojení Ústí nad Labem a hranice s Německem (D8), na řadu má přijít i 45 kilometrů dlouhý úsek D11 z Poděbrad až k Hradci Králové. Stát letos zároveň začíná stavět další nové trasy. Jedná se zejména o pokračování D1 mezi Mořicemi, Kojetínem a Kroměříží. Na dlouho očekávané dálnici D47 začne vznikat úsek Bělotín-Hladké Životice-Bílovec. 
Stejně netrpělivě čekají motoristé také na další část pražského okruhu - podle Ředitelství silnic a dálnic letos konečně začne výstavba na jihozápadě Prahy (Slivenec-Lahovice-Vestec). Mezi nejvýznamnější "nedálniční" projekty patří zahájení stavby mimoúrovňové křižovatky a návazných úseků severozápadně od Písku, kde se křižují silnice první třídy z Prahy a Plzně do Strakonic a Písku. "Ministerstvo dopravy chce, aby byl každý kraj v České republice napojen na dálniční síť a aby nejpozději do roku 2015 byla dobudována plánovaná síť v rozmezí 2100 kilometrů dálnic," říká mluvčí ministerstva dopravy Marcela Žižková. Vláda vloni schválila dokument Dopravní politika 2007-2013, ministerstvo letos dokončilo Generální plán rozvoje dopravní infrastruktury, který jednotlivé priority vládního programu konkretizuje.

Dopravní zprávy. Elektronický 14deník s články a jejich rešeršemi o vlivu dopravy na životní prostředí.
Ročník VIII., číslo 5A/2006 (květen). Zdarma vydává Český a Slovenský dopravní klub, Cejl 48/50, 602 00 Brno, tel./fax/zázn. 545 210 393, dopravni.klub@ecn.cz. Časopis je také na internetové stránce http://dopravniklub.ecn.cz. Šéfredaktor Miroslav Patrik, spolupracovníci Jana Sobotková a Martin Hyťha. Objednávky adresujte na vydavatele. Další finance je možné posílat na účet klubu. Bankovní spojení: ČSOB Praha, Poštovní spořitelna, číslo účtu 107650089 / 0300.
Velmi uvítáme vaši pomoc při propagaci časopisu.