DOPRAVNÍ ZPRÁVY č. 7A/2006 (červenec)

Elektronický 14deník s články a jejich rešeršemi o vlivu dopravy na životní prostředí.

Termín zprovoznění dálnice - 2008
1.7.2006	Mladá fronta DNES	Markéta Radová
V roce 2008 se řidiči projedou po celé délce nově vybudované dálnice z Lipníka nad Bečvou k polským státním hranicím. Předpokládá to vedoucí oddělení kontroly výstavby dálnice D47 Tomáš Mráček. Na několika úsecích budoucí dálnice v současnosti teprve čekají na stavební povolení, zejména v úsecích z Bělotína do Hladkých Životic a z Hladkých Životic do Bílovce. Přesto se i v těchto místech neustále buduje. „Co všechno se děje na rozestavěných úsecích nejzřetelněji zaznamenáte z leteckých kamerových záběrů - vidíte hotové přeložky inženýrských sítí a místních komunikací i místa se sejmutou ornicí,“ říká Tomáš Mráček a charakterizuje současný stav výstavby v jednotlivých etapách: „Nejdál jsou dnes v úseku Rudná - Hrušov, výstavbu vede společnost ODS Dopravnístavby Ostrava. Řidiči se po těchto místech dálnice projedou v listopadu 2007. Ve stejném termínu mají být zprovozněny i první a druhá stavba v úseku Hrušov - Bohumín.“ Většina dalších etap bude pro řidiče dostupná v roce 2008 - úsek Bílovec - Rudná, který zahrnuje i více než kilometrový tunel ve městě Klimkovice, v dubnu, trasy Hladké Životice - Bílovec a Bělotín - Hladké Životice v listopadu. „Na etapě z Bělotína do Hladkých Životic jsou momentálně v největším časovém presu. S realizací se začalo dost pozdě - v březnu byl vybrán zhotovitel - a Inženýrské stavby Košice mají teď co dělat, aby termín stihly,“ míní Tomáš Mráček. Šestipruhový úsek dálnice řidiči využijí v úseku Lipník nad Bečvou - Bělotín, „naváže se na něj z rychlostní silnice R35 od Olomouce nebo z dálnice D1 od Vyškova,“ doplní Mráček. Jedinou etapou, kde se zatím nepracuje, je úsek z Bohumína k polské hranici. Proti výstavbě dálnice se zde ohradili ekologové. Vadil jim její dopad na biologicky významné území Niva Olše - Věřňovice. V červenci loňského roku odborníci vypracovali studii vlivu stavby na evropsky cennou biologickou lokalitu, výsledek zněl: „vliv není významný.“
Objevy při stavbě - vykopávky i bomby
Aby se zvířata v blízkosti dálnice mohla bezpečně pohybovat, stavební firmy pro ně zřídí dva ekodukty a zvětší parametry mostů. „Stavbu ekoduktů nám nařídilo Ministerstvo životního prostředí. Přes dálnici jimi budou přecházet velcí savci - vlci, medvědi či sobi,“ popisuje Tomáš Mráček a ještě přiblíží princip fungování ekoduktu: „Je umístěn nad dálničním tunelem, zvířata jím procházejí na úrovni terénu okolní krajiny.“ Také mosty musí zhotovitelé stavět tak, aby zvěř mohla nerušeně přecházet. „Parametry staveb jsou pak o mnoho větší, než je technicky nutné,“ poznamená Tomáš Mráček. Při odkrývání půdy před stavbou dálnice již archeologové nalezli pozůstatky pravěkých pecí či keramiku z mladší doby bronzové, v Klimkovicích natrefili na osadu z doby halštatské - sedmého až šestého století před naším letopočtem. „Archeologický průzkum probíhá průběžně po celé trase dálnice na základě příslušných rozhodnutí stavebních úřadů,“ popisuje Tomáš Mráček. Na řadu před započetím stavby dálnice přichází i pyrotechnický výzkum. „Objevili jsme už několik bomb z druhé světové války, v Přívoze třeba nevybuchlý granát,“ líčí vedoucí oddělení kontroly výstavby dálnice. Na závěr shrne předpokládanou budoucnost zprovoznění dálnice: „V listopadu příštího roku řidiči projedou od Rudné až do Starého Bohumína, na začátku roku 2008 najedou na dálnici od Bravantic, na konci roku bude dálnice zprovozněna v celé délce.“

Na malé chodce včera dohlíželi muži v uniformách
01.07.2006	Deník Jablonecka	bln
Zesílené hlídky strážníků Městské policie, ale i policie státní byly včera v ranních hodinách k vidění u přechodů a poblíž frekventovaných silnic. Muži v uniformách střežili bezpečnost dětí, které si šly pro vysvědčení. "Oproti normálu j sme měli ráno, mezi půl osmou a osmou hodinou čtyřnásobek strážníků v ulicích," uvedla mluvčí jablonecké Městské policie Dana Hulíková. Stejná opatření přijímá městská policie nejen na konci, ale také na začátku roku a v rámci akce Den bez aut. Na příští rok však chystají strážníci nový projekt s názvem Bezpečnost do školy. "Oslovíme při zápisech dětí do prvních tříd jejich rodiče a prostřednictvím letáku jim nabídneme termíny, při nichž se setkají děti se strážníky," přiblížila Dana Hulíková. Při těchto setkáních se společně vydají ke školám. Strážníci jim přímo v místě, kde se budou děti v průběhu školního roku pohybovat, vysvětlí jak se správně chovat v provozu. Budoucí školáci pak navíc dostanou ještě reflexní pásky, které jim zaručí větší bezpečnost a hlavně větší viditelnost pro řidiče.

Silnice R35 povede jižním směrem
3.7.2006	Profit
Rychlostní komunikace R35, která v budoucnu spojí východní Čechy s Moravou, povede v Pardubickém kraji jižním směrem. Krajští zastupitelé schválili trasu silnice navzdory protestům stovek lidí ze Svitavska. Konečnou podobu územního plánu kraje budou zastupitelé schvalovat v prosinci. Trasa rychlostní komunikace R35 existuje zatím na papíře ve dvou variantách. Obě však narážejí na odpor části místních obyvatel severního Orlickoústecka i jižního Svitavska. „Jižní varianta zhorší životní prostředí, o půdu přijdou lidé i zvěř, a ohrožen je zdroj pitné vody,“ tvrdí organizátor protestů proti jižní variantě Jan Vaňous z Bohuňovic na Svitavsku. Jižní trasu ale podporují stát i ekologové. (Podrobnější informace viz Profit 20/2005).

Co přinese D8, až bude zprovozněna
3.7.2006	Metro	ČTK
ÚSTÍ NAD LABEM nechá provést srovnávací měření znečišťujících příměsí ve vzduchu v lokalitě Vaňov a Strážky. Měření bude porovnávat současný stav se stavem po zprovoznění trasy dálnice D8 mezi Ústím a českoněmeckými hranicemi, kdy výrazně vzroste kamionová i osobní doprava. Řekl to mluvčí města Milan Knotek. Odborníci budou měřit množství látek, které znečišťují ovzduší, letos v létě a v létě příští rok. „Letní dobu jsme zvolili proto, aby měření nebylo ovlivněno emisemi z vytápění rodinných domků,“ uvedl Knotek. Měřeny budou benzen, oxidy dusíku, polétavý prach, toxické prvky, jako olovo, a další látky. První etapa měření bude stát 145.000 korun, uvedl Knotek. Na konci letošního roku bude zprovozněna dálnice D8 z Trmic k česko-německé hranici. Směrem od Prahy dálnice končí v Lovosicích. Přes České středohoří, kde dálnice není, se musí jezdit po místních silnicích.

Krajský úřad může zablokovat dálnici D8
3.7.2006	Ústecký deník		František Roček
Hejtman odmítá katastrofální scénář dopravy od Trmic do Lovosic. Pokud bude koncem roku zprovozněna dálnice D8 z Trmic k česko-německé státní hranici, je očekáván dopravní kolaps. Směrem od Prahy dálnice končí v Lovosicích. Přes České středohoří, kde dálnice chybí, budou muset řidiči jezdit po místních silnicích. Úsek mezi městem Trmice poblíž Ústí nad Labem a Lovosicemi se stane úzkým hrdlem dálnice. "Je takřka jisté, že kamiony z Německa pojedou před Bystřany na Lovosice a z Lovosicka naopak pojedou kamiony podél Labe až do Ústí, na kruhovém objezdu se stočí směrem na Trmice a od nás vyjedou na hotovou část dálnice vedoucí až k hranici, je to provizorní řešení," uvedl Oto Neubauer, starosta města Trmice. Ale hejtman Ústeckého kraje Jiří Šulc v tom nevidí řešení. "Za této situace nemusí kraj souhlasit se zprovozněním příhraniční části dálnice D8, protože by hrozily na navazujících silnicích kolapsové stavy," zdůrazňuje hejtman. Problémem je již dnes kruhový objezd v Ústí nad Labem na nábřeží, který je přetížený automobily již dnes. "Až bude dálnice z Německa do Trmic hotova, stačí jediná vážnější nehoda na silnici u Labe - a doprava směrem na německou hranici zkolabuje. Již jsem to několikrát zažil, a přitom není provoz ještě zahuštěn dopravou, svedenou z dálnice," varuje starosta Telnice Jaroslav Doubrava. S tím souhlasí i Neubauer.
Ústí nechá provést srovnávací měření znečišťujících příměsí ve vzduchu v lokalitě Vaňov a Strážky. Měření bude porovnávat současný stav se stavem po zprovoznění trasy dálnice D8 mezi Ústím a česko -německými hranicemi, kdy výrazně vzroste (asi o 40 procent) kamionová i osobní doprava. Odborníci budou měřit množství látek, které znečišťují ovzduší, letos v létě a v létě příštího roku. "Letní dobu jsme zvolili proto, aby měření nebylo ovlivněno emisemi z vytápění rodinných domků," uvedl mluvčí města Milan Knotek. Měřen bude benzen, oxidy dusíku, polétavý prach, toxické prvky jako olovo a další látky. První etapa měření bude stát 145.000 korun.
Polétavý prach
Polétavý prach trápí Ústecko již nyní. V některém období se koncentrace neúměrně zvyšuje. Jaroslav Šantroch, náměstek ředitele Českého hydrometeorologického ústavu v Praze, již před časem uvedl, že na severu je hlavním zdrojem prachu zvyšující se doprava. Naopak výrazně klesl vliv důlní činnosti.
Rok 2010?
Investorovi, kterým je Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD), chybí několik povolení. Na úsek přes České středohoří, dlouhý 16,4 kilometru, má ŘSD pravomocné územní rozhodnutí. "Chybí nám dvě poslední rozhodnutí kvůli ochraně životního prostředí. Příští rok bychom mohli požádat o stavební povolení a doufám, že i začít stavět," uvedl již dříve šéf ŘSD Petr Laušman. Termín zahájení stavby přitom ŘSD již několik let oddaluje kvůli soudním sporům s ekologickými sdruženími. Z Prahy přes Ústí do Drážďan po dálnici by se řidiči podle Laušmana mohli svézt v roce 2009. Miroslav Patrik ze sdružení Děti Země uvedl, že to bude o rok později. Také podle Vojtěcha Kopeckého ekologické organizace předpokládají, že úsek přes České středohoří bude dokončen spíše v roce 2010.

Peklo jménem body
03.07.2006	Respekt	Marek Švehla
Češi vstoupili do hry o 600 životů svých blízkých. Do čeho se to vlastně Češi v sobotním poklidném ránu probudili? Do revoluce, jak říká ředitel dopravní policie Zdeněk Bambas? Nebo snad do "pekla, buzerace totalitních rozměrů", jak napsal Dalibor Balšínek, šéf časopisů Týden, Instinkt a Aha? Z pohledu Brita nebo Němce se nestalo nic převratného, prostě i tady začal platit zákon, který oni mají už přes třicet let. Dejme ale za pravdu spíš panu Bambasovi. Od sobotního rána se Česku děje něco skutečně převratného. "Stačí dvě kontroly a z řidiče je chudý chodec," láteří jeden z účastníků řady internetových debat. "Není problém přijít o řidičák během jednoho dne," stěžuje si další. Není divu: Od začátku července přece platí nový bodový systém a mezi řidiči se šíří strach. Konečně! 
Kupte si radar 
Češi jsou zvyklí vyhýbat se jasným řešením, zpochybňovat je a zůstávat v půli cesty. Stačí se podívat na politiku. Také tažení proti tragickým poměrům na silnicích mělo dlouho tyto rysy, nakonec to ale opravdu stojí za to. Parlament vloni přijal přísný zákon, který sice sám od sebe pořádek na silnicích nezajistí, je ale slušným rámcem, aby se tak stalo. Jen několik příkladů: za nedání přednosti chodci je pokuta 2500 korun, podruhé během jednoho roku pak 1-6 měsíců zákazu řízení. Za dnes zcela běžné překročení jízdy v obci o 20 km/h to samé. Jízda se dvěma pivy pokuta 25 tisíc a až tři roky vězení. Až dosud přitom mohl policista řešit přestupek domluvou, to teď ale končí. Musí řidiče potrestat, a pokud to neudělá, hrozí mu trestní stíhání za porušení pravomocí veřejného činitele. Také obce jsou motivovány k přísnosti: peníze za pokuty zůstávají v jejich pokladnách, což není špatné. Dostávají tím do rukou zbraň proti rychlé jízdě: pokud ušetří stovky tisíc na radar, může se jim investice rychle zaplatit. 
Co korupce 
Skoro všichni novináři jsou řidiči a majitelé aut, o srdcervoucí stesky tedy v novinách není nouze. Nejčastějšími z nich jsou zmíněné vysoké pokuty. "Zapomenete rozsvítit a platíte dva tisíce korun," psala například MF Dnes. Tady ale nejde o daně. Těmto výdajům se kupodivu jde docela snadno vyhnout, když člověk není zapomnětlivý a umí trochu zvednout chodidlo z plynového pedálu. Další výhradou je, že dohled nad silničními pravidly dostává poprvé naplno i městská policie, která je ale pod mnohem menší kontrolou než státní policie. Nedohlíží na ni žádná inspekce, pouze starosta a jeho radní, kteří často nevzbuzují důvěru. Noviny se proto minulý týden hemžily výroky politiků a expertů o tom, že zákon nejenže nezabrání tuzemské policejní korupci, ale naopak ji vzhledem k málo kontrolované městské policii posílí. Upřímně řečeno, o to teď až tak úplně nejvíc nejde. Silniční zákon má zkrotit silniční piráty, chránit životy a plechy našich aut před neurvalci, kterými se zdejší silnice jen hemží. Korupci policie je nutné řešit nezávisle třeba za pomoci policejních provokatérů (politici se na jejich nasazování nemohou shodnout) nebo kamer a diktafonů, které budou dopravní kontroly nahrávat. Nakolik sám zákon omezí korupci, se teprve ukáže. Její živnou půdou byla dosud možnost odbýt přestupek napomenutím, to nyní skončilo. U větších přestupků policie pokuty přímo nevybírá, může si ale nechat zaplatit za to, že nepošle hlášku na obecní úřad. Také je možné, že policista vybavený notebookem s přístupem do databáze s počty bodů bude licitovat s úplatkem podle toho, kolik bodů už řidič nasbíral. To všechno je ale debata o korupci v Čechách, nikoli o osvědčeném bodovém systému a přísných silničních pravidlech, která potřebujeme jako sůl. 
600 zachráněných 
Zákon bude mít řadu vedlejších efektů. Třeba budou řidiči tlačit na to, aby se v obcích mimo rezidenční čtvrti mohlo jezdit rychleji. Na Západě ale probíhá jiný vývoj, který vidíme na chování řidičů třeba v Německu. Všichni si tam zvykli, že jízda městem je pomalá a komplikovaná, zatímco ke spěchu jsou obchvaty a dálnice. Mimo města si s rychlostními limity ani v Německu nedělají těžkou hlavu a jezdí rychleji. V obcích se ale drží přísných pravidel a v rezidenčních čtvrtích jsou běžné třicítky. Podle toho by se měli chovat i čeští politici a úředníci. V žádném případě neustupovat ve městech a maximálně vzít v úvahu rostoucí kvalitu a bezpečnost aut, schopnosti řidičů a šířku silnic mimo obce. Aktuální jsou také různé slabiny, do jejichž odhalování se teď novináři s chutí pustili. Televize Nova podrobně popisuje, jak jde úřadům ztížit zabavování řidičského průkazu, jinde najdeme spekulace, jestli je možné mít dva řidičáky. Samozřejmě ano, ale jen do chvíle, než řidič narazí na policisty, kteří s sebou vozí přístroj na vstup do centrální sítě. Navíc pak hrozí pokuta deset tisíc a rok zákazu řízení. Vzhledem k vysokým pokutám lze také čekat, že řidiči se budou bránit, vysvětlovat, že nic neudělali, a psát odvolání, které napřed jde ke krajskému úřadu, pak k soudu. Policistům v těchto sporech na Západě pomáhá svědectví kolegů a kamery ve veřejném prostoru, které jsou i v Česku čím dál častější. Boj za snesitelné poměry na českých silnicích to ale nezastaví a my můžeme s napětím čekat, jak dopadne. 
První dny a týdny lze čekat opatrnost a osahávání terénu. Řidiči se budou bát a čekat, co policie se svojí novou technikou zmůže. Pokud se strážcům zákona nepovede tuto fázi využít k posílení své autority, bude další postup proti pirátům mnohem těžší. Kritici zákona také upozorňují, že například v Německu nebo Rakousku se nespokojují s pouhým odebíráním řidičáků, ale posílají problémové řidiče na psychotesty a zkoumají, proč tak často porušují pravidla. Stížnosti na přísnost zákona se ukážou po prvním roce, kdy budou moci úřady sčítat počet odebraných řidičáků a analyzovat, jestli jejich počet souvisí s přísností nebo spíš neochotou řidičů podřídit se novým pravidlům. Například v Irsku po zavedení bodového systému byl odebrán v prvním roce průkaz jen několika řidičům, ostatní se dokázali ukáznit. Experti ministerstva dopravy doufají v podobný scénář a stanovili si i kritérium úspěchu: do roku 2010 by se měl počet mrtvých na českých silnicích oproti roku 2002 ročně snížit o polovinu, tedy šest set lidí. To je cíl, kvůli kterému stojí za to s přísností vydržet. Vyhovuje vám nový silniční zákon? Debatujte na www.respekt.cz.

Kolegové ze Strany zelených, neklamte veřejnost!
03.07.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Morava	Miroslav Hošek
V tomto týdnu se v MF DNES objevily dva články představitelů Strany zelených se spekulativním výkladem o finančních nákladech města Brna při transformaci společnosti s ručením omezeným Lesy města Brna na akciovou společnost či o propagační kampani k přestavbě železničního uzlu Europoint Brno. Bez zbytečných komentářů mohu konstatovat, že pan zastupitel Mojmír Vlašín na zasedáních Zastupitelstva města Brna hlasuje zásadně proti při schvalování dotací do brněnského sportu, zesměšňuje finanční příspěvek na propagaci města při každoročním konání Velké ceny Brno, na což jsem zvyklý, a jeho protiargumenty znám, avšak zavádějící informace pana zastupitele Vlašína o chystaném tunelování společnosti Lesy města Brna, prezentována jako fakt, a směšné přirovnání k Rychlým šípům jsou klamné a pro veřejnost matoucí. Jinými slovy částka 75 milionů korun, kterou uvedl zastupitel Vlašín, je nepravdivá, neboť se jedná o sumu řádově ve stovkách tisíců. K transformaci spol. s r. o. Lesy města Brna na akciovou společnost město Brno přistoupilo z důvodu sjednocení právní formy obchodních organizací města Brna. Dále je třeba říci, že dozorčí rada ve společnosti s ručením omezeným je formální orgán, který nemá legislativní vliv na řízení společnosti, a je tedy jako právní forma obchodní společnosti města velice nevhodná. 
Rada města Brna se na svých schůzích usnáší a schvaluje finanční částky určené na propagaci městských projektů. V minulosti se dával v médiích prostor pro rádoby "atraktivní" témata s tím, že město v těchto případech tahalo za kratší konec provazu. Proto se nyní snaží vysvětlit občanům města Brna význam přestavby železničního uzlu Europoint Brno a poukázat na všechny související efekty, potřeby a také pravdivě a spravedlivě doložit způsob financování, jenž je dosud zmatečně dokládaný aktivitami podobnými Straně zelených. Tato kampaň stojí město Brno 700 tisíc Kč, nikoliv 20 mil., jak bylo úmyslně a mylně uvedeno. Zakázku získala marketingová společnost v řádném výběrovém řízení a každý, kdo se částečně pohybuje v tomto oboru, ví, že takto obsáhlý a náročný projekt musí v dnešní době doprovázet i propagační kampaň, která je mj. součástí celkové komunikace města se svými občany. Vážení političtí kolegové ze Strany zelených, neklamte veřejnost! Miroslav Hošek, náměstek primátora města Brna.

Nastavovaná vládní kaše škodí i Brnu
03.07.2006	Rovnost	ZBYNĚK VIČAR
Zdá se, jako by to vlastně byla vzdálená hra. Politici v Praze se dohadují, kdy bude konečně vláda. Ta měla nejprve podle vítězů co nejdříve rezignovat, teď by naopak měla vyčkat, jak všechno dopadne. Je to podivné divadlo, kdy spolu hlavní aktéři chvíli mluví a chvíli zase ne. Člověk se tomu může smát, ve skutečnosti to však škodí celé zemi. Konkrétně Brno a okolí čekají v příštích týdnech a měsících důležitá rozhodnutí. Podpis smlouvy s americkou klinikou Mayo se oddaluje, práce stojí. Přitom je to pro město daleko klíčovější projekt než celý přesun nádraží. Vše visí ve vzduchu, jak se k věci postaví nový ministr zdravotnictví a financí, je otázkou. Stejně tak, jako to, kdo to vlastně bude. Další důležité rozhodnutí už tolik nespěchá. Může však město také velmi ovlivnit. Nová, nebo ještě stará garnitura by měla říci, jestli na českém území bude americká raketová základna a kde. V médiích se spekulovalo, že jedno z možných míst je poblíž Brna. Faktem je, že nepůjde o žádnou kosmetickou záležitost. Představa, že se někdo podobné zařízení pokusí vyřadit atomovou bombou, je sice hodně odvážná, ale lidé, proti kterým mají podobné věci sloužit, mají i jiné metody. Třeba teroristické útoky. Takže základna nemusí pro zemi a blízké okolí znamenat větší bezpečí, ale právě naopak. V každém případě jsou vládní tanečky úmorné jako letní horka. Tím spíš, že jde možná skutečně jen o divadélko pro voliče. Možná už se klíčoví hráči dohodli a teď jen musí ještě nějakou dobu udržovat "bezvýchodnou" situaci. Aby jejich konečný pakt vypadal jako moudrý politický kompromis a východisko z nouze, a ne jako zrada voličů. V každém případě čas běží. Čím dřív to skončí, tím lépe. I pro Brno. 

Kompromis není nectnost
03.07.2006	Euro	ČESTMÍR KLOS
Toleranci opozice by mělo zajistit přesvědčivé programové prohlášení vlády - MARTIN BURSÍK 
EURO: Zelení se poprvé v české historii účastní sestavování vlády. Mnozí pozorovatelé však konceptu tří stran ODS, KDU- ČSL a Strany zelených nevěští dlouhý život a s despektem mluví jen o prvním pokusu sestavit kabinet. Jakou má vláda šanci, že bude přijata? 
BURSÍK: Trochu bude záležet na tempu, kterým Mirek Topolánek jako hlavní architekt projektu bude na přijetí tlačit. Pozoruji, že má tendenci hnát projekt hodně dopředu. Podle mého názoru by teď bylo spíš dobré získat čas. Politici jsou tu od toho, aby jednali. Všichni mají velmi silný mandát, protože jsme měli relativně vysokou účast voličů ve volbách. Ale je potřeba jednat. Každý takový politický problém je řešitelný. Bude záležet na tom, kolik času, ale i vlastně v jaké poloze a v jaké atmosféře ta jednání povedeme. Z mého pohledu je ta situace taková, že jsme nalezli průniky tří množin a dohodli jsme se na kompromisu, který je přijatelný pro všechny tři koaliční partnery. Po podpisu koaliční smlouvy je ovšem nová situace. A my při rovném počtu hlasů koalice a opozice ve sněmovně musíme vyjednat buď podporu, nebo toleranci vlády ze strany sociální demokracie. Nelze spoléhat na to, že nějaký opoziční poslanec nebo dva ustřelí. Nelze se ani opírat o nějaký handl za něco, co by nás potom mrzelo. A už vůbec si nedovedu představit, že by poslancem, který podrží koalici, byl nějaký komunista. To je věc, kterou bych v principu nepřijal. 
EURO: Přinášejí vám ty kompromisy tří stran uspokojení? 
BURSÍK: My zelení jsme s výsledkem koaličních jednání velmi spokojeni. Kdybychom se na problémy dívali a priori z pohledu dosavadní zkušenosti s pozicí našeho hlavního partnera ODS k tématům, která jsme my prosazovali, tak bychom vlastně nemuseli do té jednací místnosti ani chodit. Ale my jsme si uvědomili, jaká je politická konstelace. Vůle vyjít vstříc politickým partnerům bude vysoká. A to se skutečně projevilo. Mirek Topolánek s tímto projektem spojil svoji politickou budoucnost. To bylo při jednáních znát a projevilo se to ve výsledku, který je v tomto smyslu pozitivní. 
EURO: V čem však bude muset váš zelený koncept v konkrétním počínání ustoupit? 
BURSÍK: To není nikde na světě, že by zelení vytvořili majoritu nebo získali ve spojení s někým majoritní postavení a mohli realizovat pouze svůj politický program. Vždycky bude třeba hledat nějaký kompromis. Role zelených při tom je snažit se ovlivňovat politiku a směřovat ji k modernizaci, k větší odpovědnosti za stav planety a k větším ohledům na budoucí generace. Typickým rysem zelených je, že se díváme dál do budoucnosti. Mluvíme o věcech, které z nadcházejícího volebního období zdánlivě vyčnívají. Když nějaká politická strana v roce 2006 napíše do volebního seznamu odklon od ropy a mluví o tom, že se všichni musíme mentálně, technicky i politicky připravit na to, že ropa nebude, tak to opravdu může znít, že to s volebním obdobím 2006 až 2010 nemá nic společného. Protože tu ta ropa po celé čtyři roky bez problému bude! My si však uvědomujeme, že nelze čekat, až ten šok nastane, a že je nezbytné už postupně vytvářet právní a ekonomické prostředí pro využívání alternativních paliv, podporu hromadné dopravy a tak dále. A stejně tak mluvíme o vodíkové ekonomice a o zemním plynu jako o mostu k té vodíkové ekonomice - a snažíme se o potřebě preventivních kroků přesvědčit i své politické partnery. 
EURO: To by se ovšem viditelněji připomínalo z opoziční pozice, bez odpovědnosti a kompromisů. 
BURSÍK: Politická situace, do níž jsme se dostali, vůbec není jednoduchá. V momentě, kdy se nám podařil průlom a pronikli jsme do Parlamentu, bylo zřejmé, že naše role bude obtížnější než role strany, která zakotví v opozici a bude plnit roli hlídacího psa a advokáta témat, s nimiž jsme do politiky přišli. Okamžitě jsme pochopili, že politická konstelace je dána tak, že budeme součástí toho prvního architektonického návrhu vlády, a proto jsme k tomu přistoupili se vší odpovědností. Řekli jsme si, že teď musíme zabojovat, protože je velmi důležité neztratit tvář a zůstat zelení. Obhájit svoji pozici mezi levicí a pravicí, protože to byl základ našeho politického úspěchu. Stále trvá, že jsme nepřijali vyhrocené dělení společnosti na levici a pravici a odmítli jsme se přiklonit k jedné nebo druhé straně. Bez ohledu na to, že teď jednáme s ODS a KDU- ČSL, protože to vůbec neznamená, že bychom se někam přiklonili. My pouze máme teď za partnery tyto politické strany a s nimi jsme vyjednávali a vytvářeli co největší prostor pro realizaci naší politiky. Já si myslím, že v té koaliční smlouvě se nám to podařilo ve velké míře. 
EURO: Nehráli jste však v koaličních jednáních jako nejmenší z tří stran druhé housle? 
BURSÍK: Jednání byla především jednáními se zelenými. Naši političtí partneři se dlouho znají a vědí, co od sebe mohou očekávat, a tak jsme to byli my, kdo přinášel nová témata. Nám se podařilo to základní, přes co bychom nemohli překročit, a to je konsenzus v oblasti energetiky. To, že vláda, ve které bychom měli být účastni, nebude rozvíjet jadernou energetiku a nebude stavět nové bloky jaderných elektráren a zároveň zachová usnesení k územně ekologickým limitům v těžbě hnědého uhlí. Debata o energetické politice byla velmi vážná, pro nás to bylo kruciální téma. A bylo korunované úspěchem. Mimo jiné se nám podařilo prosadit formulaci, že vláda bude podporovat výzkum a vývoj alternativních zdrojů. 
EURO: A co se vám vyjednat nepodařilo? 
BURSÍK: Do betonové zdi jsme tvrdě narazili, pokud jde o posílení prvků přímé demokracie. My to považujeme za hrozně důležité, a to i pro obecné referendum, které už je součástí právního řádu. Proč má však mít referendum diskriminující podmínku padesátiprocentní účasti, když například u krajských voleb taková podmínka není? Není důvodu, proč by lidé, když rozhodují o tom, kdo bude krajským zastupitelem, nebo o tom, jestli se přesune nádraží v Brně, měli být jednou limitováni nějakou podmínkou účasti a podruhé ne. Měli jsme však na mysli i přímou volbu starostů a primátorů, přímou volbu prezidenta a hejtmanů. A u všeho toho jsme narazili, protože ODS to vnímá jako střet parlamentní demokracie s přímou demokracii. Vidí to vyhraněně, což je podle našeho názoru pohled nesprávný. Ve skutečnosti jde jen o posílení prvků přímé demokracie. 
EURO: Vaše strany se profilovaly každá jinak. Neztrácíte těmi dialogy, často vedenými až do podrobností, zbytečně čas? 
BURSÍK: Při jednání vždycky záleží na otevřenosti a vstřícnosti. Když byly tyto vlastnosti přítomny, všestranně přijatelný konsenzus se nakonec vždycky našel. Kdyby na této vládě nakonec všechno zkrachovalo, tak jenom tahle jednání a jejich výsledek jsou na české politické scéně významným posunem. Dokázali jsme vést zásadní debaty i o tom, jak odlišné jsou třeba přístupy frakcí v Evropském parlamentu, kde my zelení prosazujeme regulaci nákladní dopravy a transportu zboží, a naopak frakce lidové strany žádá liberalizaci trhu a zrušení veškerých omezení. I tato témata jsme si vyříkali dost detailně. Vedli jsme i podrobnou debatu o ekologické daňové reformě a o externalitách a myslím si, že některé ty názory slyšeli naši partneři poprvé v životě. Kdyby tím výsledkem bylo jen to, že dojde k názorovému posunu jedné významné politické strany k většímu vnímání problémů životního prostředí, lze to považovat za velký úspěch. Neskrývám, že termíny obnovitelné zdroje energie nebo ochrana klimatu jsou třeba v ODS málem zakázaná slova. Nezastírám, že jednáme s partnery, pro které dlouhou dobu byla podobná témata v lepším případě nezajímavá a v horším případě rudým hadrem. 
EURO: Kde jste projevili otevřenost a vstřícnost vy? 
BURSÍK: Především v ekonomické oblasti, na níž ODS velmi záleželo. Ta jednání byla pro nás velmi tvrdá. Ani ve snaze o vstřícnost jsme se však nemohli vzdát dvojí sazby DPH, aby se mohly diferencovat a ekonomicky zvýhodnit výrobky, které jsou šetrné k životnímu prostředí. Podařilo se nám uhájit snížené DPH pro dřevěné palety, dřevní štěpku a palivové dříví pro výrobu tepelné energie a také veškeré technologie obnovitelných zdrojů pro výrobu tepelné energie - tepelná čerpadla, solární kolektory, kotle na biomasu. To jsme považovali za velmi důležité. 
EURO: Jestliže jste vedli dost tvrdá jednání se svými koaličními partnery, máte ještě vůbec nějaký prostor pro jednání o podpoře se sociálními demokraty? 
BURSÍK: Do jaké míry bude sociální demokracie ochotna jednat o obsahu vládnutí, je zatím velkým otazníkem. Chceme jí navrhnout diskusi o připravovaných krocích, které koalice míní formulovat do programového prohlášení. Jak velký prostor pro to vytvoříme, bude ovšem záležet na našich koaličních partnerech. Jak moc budou otevření případné diskusi. Buď se pokusíme vyjednat podporu nalezením nějakého konsenzu, nebo bude pokračovat silový zákopový způsob politického dialogu. A v něm se pak hraje na to, že se buď někdo utrhne, nebo se projekt zhroutí. A Topolánek bude muset přijít s nějakým novým projektem. My se budeme pokoušet ovlivnit jednání tak, aby bylo co nejvěcnější a nejklidnější a aby bylo konkrétní v diskusi o obsahu vládnutí. Je potřeba si uvědomit, že koaliční smlouva a programové prohlášení jsou dva různé dokumenty. Spočívají v jiné míře detailu. Jejich rozdílnost vytváří prostor pro jednání se sociální demokracií, kde jsou témata, u nichž je možno akcentovat nějaký bod, rozvést ho do větších podrobností, upřesnit ho, jiný zase potlačit. Dialog, který má tři partnery, se najednou rozšiřuje o dalšího partnera. Tohle je můj koncept, a tímto způsobem by bylo možné se dohodnout na základních krocích dalšího řízení této země. Uvidíme, nakolik se to podaří, jak dlouho se vytrvá v tom svižném tempu mezi zákopy na obou stranách. Čeká se, kdo z toho zákopu vyjde první - a ten bude zastřelen. Tomu lze předejít jedině tím, že se někde sejdou generálové a dohodnou se na odložení zbraní. Pak ve stejné vteřině z obou zákopů vyjdou ti hlavní a navzájem se neodprásknou. 
EURO: Nenapomohlo by dohodě, kdyby sociální demokraté dostali post předsedy Poslanecké sněmovny, po kterém volají? 
BURSÍK: Myslím, že se shodujeme v tom, že místo předsedy či předsedkyně sněmovny z principu patří opozici, tedy sociální demokracii. A že tomu v minulém volebním období tak nebylo, tak to není žádný důvod. Není možné stavět politickou budoucnost na nenormálním jednání politických partnerů a říci: Vy jste se taky tak chovali, tak my se budeme chovat stejně. Politická kultura potřebuje, aby o ni bylo dbáno, a co dosud úplně nefungovalo, je potřeba napravit a dostat do standardu. Jsme si však vědomi toho, že jsou to spojené nádoby. Že funkce předsedy sněmovny je významnou funkcí a z logiky věcí vyplývá, že je součástí vyjednávání o podpoře vlády, s níž před Parlament předstupujeme. Zatím je to v té formě, kdy předseda sociální demokracie Paroubek říká: To je jednoduché, my podáváme demisi, vy nám dejte místo předsedy sněmovny, a je odblokováno a vaše vláda může být jmenována. Zapomněl říci poslední bod: My jí dáme důvěru Poslanecké sněmovny. V té politické domluvě sice už schází jen jeden "drobný detail", ale je třeba ji vyjednat jako celek. 
EURO: Když vkládáte tolik naděje pro vyjednávání do dosud nenapsaného vládního prohlášení, v čem by se mělo odlišovat od dosavadních zvyklostí? 
BURSÍK: Standardně se ta programová prohlášení tvoří tak, že jednotlivé kapitoly připravují ministerské resorty a pak se to poskládá dohromady a dává se tomu jeden rukopis. My jsme se shodli na odlišném způsobu vytváření dokumentu. Měl by navázat na práce, které jsme dělali na koaliční smlouvě, takže autorství svěříme už osvědčeným expertním týmům, v nichž má každá politická strana pro každé téma svého garanta. Ten si může podle potřeby přivést dalšího experta. Samozřejmě že potenciální ministři by měli mít vliv na obsah té kapitoly. Ale tím, že se bude dokument tvořit konsenzuálně týmovou spoluprací expertů všech tří stran, je předpoklad, že výsledkem bude zase konsenzus. Práce by měly být zahájeny každým dnem. A i když nastanou nějaké průtahy s volbou sněmovních orgánů, je závazné, že nová vláda musí předstoupit před Parlament a požádat o důvěru do třiceti dnů po svém jmenování. Není explicitně uvedeno, že má mít s sebou programové prohlášení, ale naštěstí je součástí politické kultury, že ta vláda přichází s nějakým programem. 
EURO: V čem se má programové prohlášení lišit od koaliční smlouvy? 
BURSÍK: Podle mého názoru není možné míru detailů snížit, to znamená jít od té koaliční smlouvy k obecnějšímu textu, protože by to v podstatě znamenalo, že konkrétní body, na kterých jsme se dohodli, se relativizují a zobecňují, a to je principiálně nepřijatelné. Ten gard by měl být opačný, tedy jít do většího detailu všude tam, kde jsme schopní se dohodnout i na podrobnostech. Programové prohlášení by mělo být co nejkonkrétnější, aby vláda musela na té projektované čtyřleté cestě dělat zastávky a s každým jednotlivým konkrétním závazkem se vypořádat. Tohle je velmi důležité jak pro nás, menší koaliční partnery, tak i z pohledu veřejnosti, která má mít právo podle splněných a nesplněných bodů hodnotit úspěšnost anebo neúspěšnost vlády. Čím obecnější formulace v tom programovém prohlášení budou, tím jednodušeji se z toho vláda může vymluvit. Do přípravy je třeba vtáhnout i experty, aby programové prohlášení obsahovalo i konkrétní cíle. A to kvantifikované, v cifrách, čeho chce vláda dosáhnout, jak toho dosáhnout a v optimálním případě i nějaký odhad časového harmonogramu. 
EURO: Jestliže si tato vláda nezíská důvěru sněmovny, Mirek Topolánek jistě dostane ještě další příležitost. Myslíte si, že budete mít šanci podílet se na nějakém jiném projektu? 
BURSÍK: Já to považuji za velmi málo pravděpodobné. Vyjma předčasných voleb nebo nějaké úřednické vlády, která by měla dovést zemi k předčasným volbám. Což je moje zkušenost z Tošovského vlády. Jestliže selže tento první Topolánkův koncept, to další, co bude předloženo, bude nejspíš v nějaké formě zastřená opoziční smlouva. Chcete- li velká koalice. To jsou projekty, v nichž v žádném případě nebudeme těmi, kteří by dělali křoví. Nebude- li příležitost ovlivňovat vládnutí, jsme od začátku připraveni bez hořkosti přejít do opozice a plnit naši zelenou roli z opozičních lavic. Mohu garantovat, že tam nám to bude taky slušet. Nebude- li příležitost ovlivňovat vládnutí, jsme připraveni plnit bez hořkosti zelenou roli z opozičních lavic. Mohu garantovat, že tam nám to bude taky slušet. Nelze spoléhat na to, že nějaký opoziční poslanec ustřelí. Nebo se opírat o nějaký handl. 
MARTIN BURSÍK (47) 
Předseda Strany zelených a adept na ministra životního prostředí ve vznikající vládě Mirka Topolánka začal působit v politice hned po listopadu 1989. V roce 1990 se tento absolvent oboru ochrana životního prostředí na Přírodovědecké fakultě Univerzity Karlovy stal poslancem České národní rady ( nejprve za Občanské fórum a později za Občanské hnutí, jehož byl místopředsedou). Po rozpadu Československa působil nejprve v komunální politice, když byl v letech 1994 až 2002 zastupitelem pražského magistrátu ( nejprve za Svobodné demokraty, později jako nezávislý a v roce 1999 vstoupil do KDU- ČSL). V roce 1998 se stal na několik měsíců ministrem životního prostředí v úřednické vládě Josefa Tošovského. Před třemi lety odešel od lidovců a v červnu 2004 vstoupil k zeleným. Loni v září se stal předsedou strany. Martin Bursík má poradenskou firmu Ecoconsulting pro obory energetika a životní prostředí. Je ženatý, má dvě děti. 

Zelení tvrdí: Europoint má opět další zpoždění
4.7.2006	Rovnost	fs
Spory kolem přesunu nádraží nekončí. Včera přišla občanská koalice Nádraží v centru s tím, že termín pro vydání územního rozhodnutí nebyl již potřetí splněn. „Vedení radnice nesplnilo slib. Aby skryli potíže při přípravě projektu Europoint, rozhodli se investovat miliony do reklamní kampaně. Ta sugestivně představuje výhody odsunu nádraží, přitom rychlé železniční spojení Brna se zahraničím nebo nová pracovní místa by modernizace nádraží v centru přinesla také,“ tvrdí ředitel Hnutí Duha a kandidát Strany zelených v komunálních volbách Martin Ander. Podle náměstka brněnského primátora Radomíra Jonáše je to pořád dokola. „Snaží se najít problém. A když není, uměle ho vytvoří,“ míní Jonáš. Podle něj byl problém se společnostmi Čepro a Shell. „V tuto chvíli jsme s nimi dohodnutí a nic nebrání pokračovat podle plánu.“ I druhý náměstek Miroslav Hošek zpochybnil údaje, kterými se Ander v tiskové zprávě ohání. „Reklamní akce stála sedm set tisíc korun a zahrnuje třicet billboardů, stovku fólií na autobusy a čtyři stovky letáků v hromadných prostředcích. Ty máme pouze za režijní poplatek,“ uvedl Hošek.

Silnice R55 - budeme hledat kompromis?
4.7.2006	Slovácko	LUKÁŠ VIKTORA
V závěru května proběhlo ve Veselí nad Moravou veřejné projednávání připomínek k záměru výstavby rychlostní komunikace R55. Přítomni byli zastánci i odpůrci navrhované varianty stavby. Jaké jsou postoje České společnosti ornitologické? Vstupem do Evropské unie se Česká republika zavázala dodržovat její legislativu, včetně oblasti ochrany přírody. Směrnice o ptácích, zakotvená v novele zákona na ochranu přírody a krajiny, ukládá členským státům povinnost vyhlásit na svém území v rámci evropské soustavy chráněných území, známé jako NATURA 2000, také ptačí oblasti. Již v roce 2002 bylo známo, že v návrhu figuruje také Bzenecká Doubrava a Strážnické Pomoraví. Hnízdí tu nejvíce lelků lesních a skřivanů lesních v celé zemi. Mimořádná je i zdejší populace strakapoudů jižních. Všichni tito ptáci jsou v zemích EU předmětem zvýšené ochrany. Kromě nich zde ve významném počtu hnízdí stále vzácnější dudci chocholatí a bělořiti šedí. Přesto byla jediná varianta rychlostní komunikace R55 v úseku Bzenec-Rohatec naplánována přímo přes území navrhované k ochraně.
Zničí se hnízdiště vzácných ptáků
Jednou z nejčastějších příčin úhynů na silnicích s intenzívním provozem je přímá kolize. Frekventované silnice působí jako bariéra nejen při běžných přeletech, ale také během jarního návratu ptáků na hnízdiště i při jejich cestě do zimovišť. Navíc vyhřátý asfalt v noci lelky přitahuje a ti na něj často usedají nebo nízko nad jeho povrchem loví hmyz, přivábený sálajícím teplem. Tato rizika z větší části eliminuje varianta „B“, vedená sice po shodné trase, ale předpokládající překrytí inkriminovaného úseku konstrukcí, zamezující přímý střet s vozidly. Ptáky však, stejně jako nás, ruší také nadměrný hluk a světla projíždějících automobilů a vytlačuje je na stovky metrů daleko od silnice. Týká se to jak druhů denních, tak i lelků, aktivních za soumraku a v noci. Stavbou rychlostní komunikace dojde také k výrazné fragmentaci biotopů lelka lesního a skřivana lesního. Tím by počet jejich vhodných hnízdišť výrazně klesl.
Je třeba posoudit více variant trasy
Proto se ptáme: Proč není možné předložit další variantu trasy R55 ? Nelze vést R55 východně od ptačí oblasti převážně zemědělskou krajinou, kde zábor půdy, stavba a provoz komunikace nezpůsobí významnější újmu? Ani projektování takovéto varianty, vedoucí územím IV. zóny CHKO Bílé Karpaty, není z hlediska platných zákonů utopií. Legislativa EU naopak jasně stanovuje, že v případě velkých investičních záměrů musí být posuzováno více variant. Pokud je zvolený postup s příslušnou legislativou v rozporu, může Evropský soudní dvůr vyměřit členské zemi vysokou pokutu. Ještě citelnější je však zastavení toku peněz z evropských fondů. Česká společnost ornitologická rozhodně nepatří mezi extremistické ekologické iniciativy. Vybudovala svůj kredit na věcném, odborném základě. Nejsme odpůrci rozvoje dopravní infrastruktury. Pouze trváme na dodržování platné legislativy a na skutečně odborném posouzení více variant tak, aby byly naplněny všechny veřejné zájmy, včetně zájmů ochrany přírody. Autor je tajemníkem České společnosti ornitologické.

Unie pro řeku Moravu: Bzenecká Doubrava ohrožena
04.07.2006	Slovácko	JIŘÍ WENZL
Události – stanoviska: Uprostřed Hodonínska mezi Bzencem a Strážnicí se nalézá lesnatá krajina o rozloze srovnatelné se Ždánickým lesem, která je dosud ušetřena devastačních zásahů - s výjimkou stále se rozšiřující pískovny a industrializace lokality Bzenec- Přívoz. Tento kus zachovalé přírody, jež je jedinečná kontrastujícím rozdílem mezi vysýchavými borovými lesy Bzenecké Doubravy na Vátých píscích a zaplavovanou lužní krajinou přírodního parku Strážnické Pomoraví s unikátním meandrujícím úsekem řeky Moravy a lužními lesy, dosud protíná pouze elektrifikovaná železniční trať Břeclav - Přerov, jež zde existuje již více než 150 let. A tuto dosud poklidnou krajinu, uvnitř hustě zalidněného Hodonínska, plánují teď projektanti protnout čtyřpruhovou silnicí podobnou dálnici (R55). Podle plánů má vést ( severně) podél stávající železnice. Na veřejném projednávání ve Veselí nad Moravou se střetly zájmy dotčených obcí, kterým vyhovuje trasování silnice daleko od lidských sídel, a ochránců přírody, neboť trasa prochází oblastí s výskytem vzácného ptactva, na jehož ochranu se vztahují směrnice EU. Plánovaná trasa ovšem taky přetne migrační cesty zvěře ( zejména srnčí a divokých prasat) z úkrytů v dosud odlehlé časti Bzenecké Doubravy za vodou a potravou do nivy řeky Moravy. Jelikož stávající železnice s pravidelnou dopravou nepředstavuje nepřekonatelnou bariéru, lze předpokládat, že silnice s dálničními parametry touto bariérou bude. JIŘÍ WENZL, Unie pro řeku Moravu.

Stát dal minulý týden zelenou výstavbě rybníku u Kozojídek
04.07.2006	Slovácko	jn
Události – stanoviska: Stát dal minulý týden konečně zelenou stavbě rybníka u Kozojídek. Úřad pro zastupování státu totiž převedl svůj čtyř a půlhektarový pozemek u potoka za vesnicí na jihomoravskou Zemědělskou vodohospodářskou správu. Na břehu potoka, který se vlévá do Veličky, se má podle plánů vodohospodářů obnovit před staletími zrušený rybník. "Součástí vodní nádrže a mokřadů bude i suchý poldr, který má zabránit případnému zatopení nedalekých obcí Kozojídek a Žeravin," řekla ředitelka brněnského úřadu pro zastupování státu Lenka Kolaříková. Podle starosty Kozojídek Antonína Smetky mají uvnitř plochy vzniknout i dva ostrůvky o rozlohách 0,76 a 0,54 hektaru pro hnízdění ptactva. "Čeká nás ještě schvalovací úřední kolečko u ochránců přírody a pak hned budeme podávat žádosti o dotace," řekl Smetka. Starosta s kolegy usiluje o zřízení nové vodní plochy už dva roky. Lidé totiž chtějí především zlepšit vzhled zemědělské krajiny v okolí své vesnice. "Kolem rybníka vysadíme asi čtyři tisíce stromků," řekl starosta. I když nebude vodní plocha sloužit ke komerčnímu využití, ochránci přírody do ní nasadí ryby. Největší hloubka má být metr osmdesát. Bez zajímavosti není skutečnost, že právě zdejší zemědělsky využívanou krajinou mezi Veselím nad Moravou a Kozojídkami navrhují vést některé ekologické skupiny trasu rychlostní silnice R55 spojující Břeclav s Uherským Hradištěm. Domnívají se, že státem prosazovaná a starosty obcí podporovaná dálnice protínající Bzeneckou Doubravu, je vůči přírodě nešetrná. 

Brusel pokáral Česko, že nechrání ptáky
04.07.2006	Mladá fronta Dnes	ČTK
Evropská komise včera pokárala Česko spolu s devíti dalšími státy za nedostatky v naplňování pravidel přiznávajících lidem práva při posuzování dopadů nové infrastruktury, průmyslu či těžby na životní prostředí. Do Prahy i Bratislavy současně zamířila varování za nerespektování směrnic o ochraně ptáků a míst výskytu ohrožených druhů fauny a flóry. O výtkách ze strany Bruselu je české ministerstvo životního prostředí informováno. 

Brusel kárá Česko za ekologické zákony
04.07.2006	Lidové noviny	čtk
Evropská komise včera pokárala Českou republiku spolu s devíti dalšími státy za nedostatky v naplňování evropských pravidel, přiznávajících občanům práva při posuzování dopadů nové infrastruktury, průmyslu či těžby na životní prostředí. Do Prahy zamířila varování za nerespektování směrnic o ochraně ptáků a míst výskytu ohrožených druhů fauny a flóry. Směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí vyžaduje, aby členské státy vyhodnocovaly ekologické dopady u významných veřejných i soukromých investičních záměrů ještě před jejich schválením, a to za účasti veřejnosti. 

ČR má ekologické nedostatky, říká EK
04.07.2006	Metro	ČTK
Jedná se především o nedostatky při posuzování dopadů nových sociálních systémových funkcí. Evropská komise včera pokárala Českou republiku spolu s devíti dalšími státy za nedostatky v naplňování evropských pravidel přiznávajícím občanům práva při posuzování dopadů nové infrastruktury, průmyslu či těžby na životní prostředí. Do Prahy i Bratislavy současně zamířila varování za nerespektování směrnic o ochraně ptáků a míst výskytu ohrožených druhů fauny a flóry. 
Česká strana ví o všem 
O všech výtkách ze strany Bruselu je české ministerstvo životního prostředí informováno, oficiálně zatím jedná o prohřešcích v naplňování směrnice o posuzování vlivů na životní prostředí, řekl pracovník ministerstva Jan Dusík. Ta vyžaduje, aby členské státy vyhodnocovaly ekologické dopady u významných veřejných i soukromých investičních záměrů ještě před jejich schválením, a to za účasti veřejnosti. Poslední novelou směrnice občané získali právo vymáhat účast veřejnosti na vyhodnocování dopadů i soudně. 
Zákon se může změnit 
Protože v české legislativě není vyhodnocování či posuzování správním rozhodnutím, nemohou se proti němu lidé odvolávat k soudu. Lze se ale odvolat kvůli návazným rozhodnutím, řekl Dusík. O této záležitosti jedná ministerstvo s Bruselem od jara. Pokud se mu nepodaří vysvětlit, že česká právní úprava vyhovuje požadavkům mezinárodní úmluvy o informacích o životním prostředí, bude podle Dusíka nucen úřad změnit zákon. 
Sankční opatření 
Varování představuje zatím jen první stupeň v sankční proceduře za porušování unijních pravidel. Nebude- li odpověď českých úřadů shledána dostačující, komise přistoupí k druhému písemnému varování. Pak by případně mohla následovat soudní žaloba a v krajním případě nerespektování verdiktu může procedura skončit až finanční pokutou. Obdobně EK upozornila na prohřešky i Belgii, Rakousko, Kypr, Německo, Řecko, Lucembursko, Maltu, Nizozemsko, Polsko a Rakousko.

Děti Země chtějí žalovat na projekt v Bruselu
04.07.2006	Slovácko 	jn
Děti Země, Český a Slovenský dopravní klub a Česká společnost ornitologická zaslaly minulý týden Ministerstvu životního prostředí svá odmítavá vyjádření k plánu vybudovat novou silnici R55 mezi Rohatcem a Moravským Pískem přes ptačí oblast Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví. Podle nich byl odborný ekologický posudek, podle něhož je tato trasa přijatelná, zpracován povrchně a bez dostatečného zohlednění již dříve podaných námitek. Sdružením hlavně vadí to, že nebyla posouzena i varianta R55, která se této oblasti vyhýbá. "Doufáme, že odborné a právní argumentace ekologických sdružení přesvědčí úředníky na ministerstvu o tom, že jde o evropsky cennou ptačí lokalitu, kterou je zbytečné zničit, když se nabízí vést R55 východně od stávající silnice I/ 55," vysvětlil Miroslav Patrik z Dětí Země. Obdobná kritická vyjádření na ministerstvo zaslaly také Agentura ochrany přírody a krajiny ČR, Správa CHKO Bílé Karpaty a odbor zvláště chráněných částí přírody MŽP, které rovněž nebyly spokojené s kvalitou posudku. Pokud Ministerstvo životního prostředí odmítne vyhodnotit variantu R55 mimo ptačí oblast, jsou občanská sdružení také připravena podat stížnost k Evropské komisi na porušení článku 6 směrnice Rady 92/ 43/ ECC, která posouzení různých variant očekává. V ptačí oblasti je evropskou směrnicí chráněno šest druhů, jako je čáp bílý, moták pochop, skřivan lesní, strakapoud jižní a prostřední a lelek lesní. Ten má zde naše největší hnízdiště, takže vedení R55 přes jeho biotop by byl pro něj likvidační. 

Slovácká dálnice se rýsuje
04.07.2006	Slovácko	Jiří Nováček
Část rychlostní silnice R55 zakryje tubus, který zabrání střetům se zvířaty. Osm desítek občanů, starostů a úředníků diskutovalo na začátku léta ve Veselí nad Moravou o budoucí výstavbě rychlostní silnice R55. Politici se shodli, že rychlá výstavba obchvatu je důležitá, ekologové se domnívají, že připravená trasa silnice není vhodná. Na slováckých silnicích mezitím kromě ptáků občas hynou také lidé. Nově projektovaná čtyřproudová komunikace má odlehčit městům a vesnicím ležícím na hlavním tahu mezi Hodonínem a Uherským Hradištěm, kterými dnes projíždí denně šest tisíc vozidel. Trasa obchvatu by měla z velké části kopírovat železniční trať mezi Břeclaví a Přerovem. "Po silnici dálničního typu by měla jezdit hlavně mezinárodní a tranzitní přeprava," řekl Evžen Cigoš z brněnského Ředitelství silnic a dálnic. Pokud dopadnou schvalovací řízení úspěšně, mohly by na ni první auta vyjet v horizontu deseti let. Předmětem diskuse se staly zejména budoucí možné dopady silnice na životní prostředí. Navrhovaná komunikace protne Hodonínsko v délce devatenácti kilometrů. Povede katastry obcí Moravský Písek, Bzenec, Vracov a Rohatec. 
Ve hře jsou dvě varianty trasy. "Problémovými úseky jsou zejména ptačí oblast Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví a evropsky významná lokalita Váté písky, od které má být nová cesta vzdálena šedesát metrů," řekl ministerský expert Oldřich Vacek, který dopady stavby na životní prostředí zpracoval. V okolí Bzence- Přívozu proto uvažuje projekt o speciálním tunelu, který by silnici zakryl a znemožnil k ní přístup zvířatům. "Zároveň tím umožní přirozenou migraci živočichů," řekl jeden z projektantů Tomáš Šikula. K stavbě mají připomínky ekologičtí aktivisté. Děti Země a Česká ornitologická společnost se stavějí proti záměru vést silnici chráněnou ptačí oblastí Bzenecká Doubrava. Podle ornitologů by měla silnice procházet spíše zemědělskou krajinou východně od Strážnice a Veselí nad Moravou. Její výstavba, následný provoz ani rozrušení krajiny by v této lokalitě podle nich neovlivnil negativně množství ptáků hnízdících na Slovácku. 

Ústí nechá změřit škodliviny v ovzduší
04.07.2006	Ústecký deník	fir
Ústí nad Labem nechá provést srovnávací měření znečišťujících příměsí ve vzduchu v lokalitě Vaňov a Strážky. Měření bude porovnávat současný stav se stavem po zprovoznění trasy dálnice D8 mezi Ústím a česko-německými hranicemi, kdy výrazně vzroste kamionová i osobní doprava. Řekl to mluvčí města Milan Knotek. Odborníci budou měřit množství látek, které znečišťují ovzduší, letos v létě a v létě příští rok. "Letní dobu jsme zvolili proto, aby měření nebylo ovlivněno emisemi z vytápění rodinných domků," uvedl Knotek. Měřen bude benzen, oxidy dusíku, polétavý prach, toxické prvky, jako olovo, a další látky. První etapa měření bude stát 145 000 korun, uvedl Knotek. Na konci letošního roku bude zprovozněna dálnice D8 z Trmic k česko-německé státní hranici. Směrem od Prahy dálnice končí v Lovosicích. Přes České středohoří, kde dálnice chybí, budou muset řidiči jezdit po místních silnicích. Stavět se navíc nezačne ani letos. Investorovi, kterým je Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD), chybí několik povolení. Na úsek přes České středohoří, dlouhý 16,4 kilometrů, má ŘSD pravomocné územní rozhodnutí. 
"Chybí nám dvě poslední rozhodnutí kvůli ochraně životního prostředí. Příští rok bychom mohli požádat o stavební povolení a doufám, že i začít," řekl již dříve šéf ŘSD Petr Laušman. Termín zahájení stavby přitom ŘSD již několik let oddaluje kvůli soudním sporům s ekologickými sdruženími. Z Prahy přes Ústí do Drážďan po dálnici by se řidiči podle Laušmana mohli svézt v roce 2009. Miroslav Patrik ze sdružení Děti Země řekl, že podle něj to bude o rok později. Provoz na dálnici D8 bude zřejmě kvůli chybějícímu úseku přes České středohoří omezen. "Pokusíme se, aby kamiony přejížděly hranice na D8 pouze v jednom směru," uvedl Laušman. ŘSD nyní opravuje komunikace, které po otevření přeshraničního úseku budou nejvíce zatíženy.

Zelení kritizují postup ministerstva
7.7.2006	Právo-jižní Morava 	jac
Rada jihomoravské krajské organizace Strany zelených kritizuje postup Ministerstva životního prostředí ČR při projednávání dokumentace a posudku o hodnocení vlivu rychlostní silnice R55 ve variantě přes ptačí oblast Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví na životní prostředí. Ministerstvo životního prostředí musí dodržovat zákony, které samo prosadilo, tvrdí Strana zelených. Toto území bylo již před dvěma lety zařazeno mezi evropsky významné lokality ochrany přírody. V takovém případě je podle zákona nutno nechat zpracovat varianty silnice R55 i mimo tuto oblast. Takový postup byl již dávno požadován řadou institucí včetně jednoho z odborů samotného ministerstva. Přesto odbor Ministerstva životního prostředí ČR odpovědný za posuzování vlivů na životní prostředí na zpracování takové varianty v dokumentaci netrval a nechal zpracovat jen posudek na rychlostní komunikaci přes bzeneckou ptačí oblast, který její výstavbu s částečným zakrytím v délce osmi kilometrů doporučuje. Předseda odborné sekce Strany zelených pro krajinu a místopředseda jihomoravské rady Strany zelených Tomáš Havlíček k tomu dodal: „Návrh umělohmotného polotunelu z hlediska vysokých finančních nákladů a vzhledu krajiny považujeme za kuriózní a stěží přijatelný.“ Předseda krajské rady SZ Dušan Lužný k tomu dodal: „Kdo jiný by měl naplňovat ekologickou legislativu, když ne ministerstvo životního prostředí? Česká republika se případným schválením R55 přes ptačí oblast bez vyhodnocení jiných řešení vystavuje vysokému riziku úspěchu stížnosti k Evropské komisi.“

Chybějící úsek dálnice D8 nahradí v Ústeckém kraji objížďky
7.7.2006	Zpravodajství ČTK	eul dpr fkj
Praha/Ústí nad Labem 7. července 2006 (ČTK) - Chybějící sedmnáctikilometrový úsek dálnice D8 přes České středohoří vyřeší Ředitelství silnic a dálnic ČR (ŘSD) stanovením dvou objízdných tras. Řidiči je budou využívat do roku 2009, kdy by měl být úsek dálnice mezi Lovosicemi a Řehlovicemi dokončen, informoval dnes ČTK mediální zástupce ŘSD. Od prosince budou řidiči využívat úsek dálnice D8 mezi Ústím nad Labem a hranicí s Německem a na německé straně navazující úsek dálnice A17 do Drážďan. Po jejich zprovoznění se očekává nápor dopravy a komplikace právě v oblasti posledního nedokončeného úseku D8 mezi Lovosicemi na Litoměřicku a Řehlovicemi na Ústecku. Vzhledem k blokování prací ze strany občanských sdružení nelze podle generálního ředitele ŘDS Petra Laušmana dokončit stavbu tohoto úseku dříve než za tři roky. Do té doby ovšem musíme zajistit, aby doprava plně fungovala na stávajících alternativních trasách. Záměrem je udržet je průjezdné a eliminovat na nich počet dopravních nehod," uvedl Laušman. 
Většina řidičů bude po zprovoznění dálničního úseku k hranicím s Německem na konci roku nejspíš využívat komunikaci I/30 z Lovosic do Ústí. Jejímu přetížení chce ŘSD zabránit pomocí dodatečného dopravního značení. Mělo by usměrnit provoz nákladních vozidel na silnici I/8 na trasu Lovosice - Bystřany a přes nově zbudovanou okružní křižovatku Nové Dvory na rychlostní silnici R63 a dále po dálnici D8 do Ústí a německých Drážďan. Ve směru od Drážďan od nového dálničního výjezdu v Trmicích bude nákladní doprava svedena do ústecké Žižkovy ulice na silnici I/30 podél Labe a poté přes Lovosice a dálnici D8 do Prahy. Obavy z nárůstu počtu automobilů projíždějících městem mají v Lovosicích. "Přijímáme některá opatření, opravujeme například podchod pod frekventovanou silnicí na Ústí. Objížďky chystané ŘSD jsou částečným řešením. V případě nehody na trase do Ústí se ale zcela jistě dopravnímu kolapsu nevyhneme. Ekologické iniciativy brzdící dostavbu dálnice nám tak velmi zkomplikují život," řekl ČTK tajemník lovosické radnice Václav Kubíček.
Na nápor dopravy se připravuje i Ústí nad Labem. Magistrát omezí v nejbližší době v obci Strážky rychlost na 30 kilometrů v hodině. Její dodržování budou kontrolovat městští strážníci. Občané Strážek požadují také vybudování chodníků a přechodů pro chodce. Chtěli také, aby obcí nesměly projíždět kamiony. To však policie odmítla. O dopravní situaci na objížďkách, například o tvořících se kolonách aut, budou řidiče informovat proměnné světelné tabule umístěné na D8. Ve směru od Prahy budou před posledním výjezdem u Lovosic a ve směru z Německa před křižovatkou v Trmicích u Ústí.

Petice proti kamionům má úspěch
7.7.2006	Mladá fronta DNES-kraj Liberecký 	mip
Už se tím chce zabývat i vznikající nová vláda. Je to jeden z bodů koaliční smlouvy. Takový úspěch má petice proti kamionům, která vznikla na Českolipsku. Tady k ní podpis připojilo již více než 1500 lidí. Ti tak vyjadřují znepokojení nad nárůstem kamionové dopravy a žádají, aby byla v dálkové nákladní dopravě více využívána železnice. „Požadujeme celoroční zákaz jízdy kamionů o víkendech a zavedení elektronického mýtného pro všechny nákladní automobily. Takováto opatření by měla motivovat dopravce k přepravě zboží po ekologicky šetrnější železnici,“ řekl Miroslav Hudec, který petici, již podepisují lidé v celé zemi, inicioval. Petice měla a má tak velký ohlas, že se problém přebujelé kamionové dopravy stal jedním z bodů koaliční smlouvy rodící se nové vládní koalice. „Takový ohlas na petici jsme nečekali. Jsem přesvědčen, že právě to pomohlo zajistit, že se tím zabývala koalice,“ dodal Hudec. Podle předsedy českolipské Strany zelených Miloslava Lomiče je s podivem, jak vůbec mohli poslanci v dubnu letošního roku schválit další rozšíření kamionové dopravy. „Vždyť právě o víkendech umírá na našich silnicích více než polovina lidí. Pátky a víkendy jsou navíc na podílu dopravních nehod na prvním místě,“ upozornil Lomič. Petici za omezení jízdy kamionů mohou lidé v České Lípě podepisovat i v následujících týdnech, a to v Reynkově knihkupectví v Moskevské ulici, v antikvariátu v ulici Paní Zdislavy, v TAO čajovně v Klášterní a v prodejně přírodní medicíny v Sokolské ulici.

Dopravě hrozí kolaps
7.7.2006	Mladá fronta DNES-severní Čechy
Po dokončení D8 k hranici nastanou v Ústí potíže. Už zasedala krizová rada kraje. Jízda po silnici mezi Ústím a Lovosicemi se může stát pro řidiče zanedlouho černou můrou. V prosinci se otevře část dálnice D8 od hranic do Trmic, která k Ústí přivede denně tisíce aut a kamionů. Jenže další úsek D8 přes České středohoří bude stále chybět a řidičům nezbude nic jiného, než pokračovat směrem na Prahu a dál v úzkém labském údolí. Hejtman Ústeckého kraje Jiří Šulc proto zvažuje, že otevření části dálnice do Trmic zablokuje. „Už před půl rokem jsem požádal Ředitelství silnic a dálnic (stavitel dálnice), aby vypracovalo krizové plány pro případ, že doprava zkolabuje. Stačí, aby se na silnici mezi Ústím a Lovosicemi převrhl kamion, a doprava se ihned zhroutí. Přes naše opakovaná varování však nejsou tyto plány dosud zpracované a vedení kraje má právo s otevřením a provozem na této části dálnice nesouhlasit,“ upozorňuje Šulc. 
Nejvíce hejtmanovi vadí, že při dopravním kolapsu nemají šanci projet kilometrovými kolonami sanitky a policie. Podobnou situaci znají například obyvatelé Dubí a Velemína, přes něž kamiony po E55 jezdily do té doby, než byly odkloněny kvůli opravám trasy na Rumburk. Před dopravním kolapsem v Ústí varoval v posledním roce i už odstoupivší primátor Ústí Petr Gandalovič. Ústečané mohli zažít kolaps podobný tomu, jenž může nastat, například minulý týden v pondělí, kdy mezi Ústím a Lovosicemi havaroval autobus. Centrum a trasa od Trmic byly zcela zablokovány a řidiči čekali v parnu v dlouhých kolonách. Za dopravní nebezpečí může neexistence dálničního úseku v Českém středohoří, který blokují ochránci přírody. Stavba v těchto místech bude zahájena v nejlepším případě až příští rok.
„Plány na řešení dopravní situace existují, pravděpodobně příští týden s nimi seznámíme veřejnost. Ředitelství silnic a dálnic si je od začátku vědomé závažnosti problému,“ uvedl mluvčí Jan Hoření. Jedním z řešení může být rozprostření provozu na dvě komunikace, I/8 z Lovosic do Teplic a R63 mezi Ústím a Teplicemi. Věcí se zabývala také bezpečnostní rada kraje. „Tam může lehce nastat stav, kdy desetikilometrový úsek od Ústí do Lovosic bude ucpaný. V takovém případě se do celého úseku nedostanou ani složky integrovaného záchranného systému. Pak by jediná cesta byla přes řeku. Dokonce už uvažujeme o tom, že bude nutné z tohoto důvodu na Labe pořídit speciální člun pro záchranáře,“ tvrdí Šulc. Jak zabránit případnému kolapsu, je podle hejtmana věcí správce silnice, tedy Ředitelství silnic a dálnic. „Scénář musí být hotov předem, pak už je to záležitostí policie,“ míní hejtman.

Kraj doplatil na spor o D8
7.7.2006	Mladá fronta DNES-severní Čechy	PETR SOUKAL
Peníze na dostavbu dálnice D8 přes České středohoří přesunul stavitel na budování trasy D11. Od blížícího se otevření nového dálničního úseku od státní hranice do Trmic u Ústí očekávají řidiči lepší cestování. Pohodlí se však bude od prosince týkat jen trasy od Ústí směrem do Německa. Mezi Ústím a Lovosicemi zatím dálnice chybí, a hotová bude nejdříve někdy za tři roky. Stavbu úseku zatím blokují ekologické organizace. Vedení kraje kritizuje Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) za to, že přesunulo peníze určené pro stavbu zatím blokovaného úseku přes České středohoří mimo kraj. „Podle mě by bylo logické přesunout tyto prostředky na jiné důležité dopravní stavby v kraji, které jsou léta odkládané. Například mimoúrovňová křižovatka u bývalého žateckého letiště nebo stoupací mosty nad Chomutovem,“ říká s povzdechem hejtman Jiří Šulc. Stavba trasy přes České středohoří je totiž dlouhá léta blokována ekology. „Asi ale někdo lobboval před volbami nebo po volbách, kdy bylo na ministerstvu bezvládí,“ dodává. „Odsun“ zhruba 8 miliard korun z kraje přitom nebyl vynucen nějakými administrativními překážkami. „V rámci kraje není převedení peněz na jinou stavbu nic složitého. A v rámci ŘSD snad také ne, je to jedna instituce,“ uvažuje Šulc.
Peníze skončily u Hradce
Přesto peníze v kraji nezůstaly. „Stavba dálnice D8 stojí kvůli několikaletým soudním sporům s ekology. Pro nás ale mají dálnice zásadní význam, proto jsme peníze určené na stavbu D8 přesunuli na dálnici D11 do Hradce Králové,“ nesouhlasí v kritikou mluvčí ŘSD Jan Hoření. „Prostředky na D8 ale vždycky byly a jsou zajištěny,“ dodává. Na úsek přes České středohoří, dlouhý 16,4 kilometru, má ŘSD pravomocné územní rozhodnutí. „Chybí nám dvě poslední rozhodnutí kvůli ochraně životního prostředí. Příští rok bychom mohli požádat o stavební povolení a doufám, že i začít stavět,“ uvedl generální ředitel ŘSD Petr Laušman. Podle Laušmana začnou řidiči z Prahy a do Drážďan, tedy i přes České středohoří, jezdit v roce 2009, podle ekologů nejspíš až o rok později. Přerušení dálnice vyvolává obavy, že se kamiony, přijíždějící do Ústí z Německa a do Lovosic od Prahy, začnou hromadit na silnici D30 podél Labe a ucpou důležitou kruhovou křižovatku v Ústí pod Větruší. Podle Laušmana se na těžkou dopravní situaci ŘSD už nyní připravuje a opravuje silnice, kde se předpokládají objízdné trasy kamionů. „Pokusíme se, aby kamiony přejížděly hranice na D8 pouze v jednom směru. Doufáme, že se dohodneme s krajskou samosprávou na rozprostření dopravy na dvě silnice,“ dodal Laušman. Částečným řešením by mohlo být i mnohem větší využití železničního systému RoLa, který přepravuje kamiony mezi Lovosicemi a Drážďany.

Dálnice končí v zemi nikoho a úřady se bojí kolapsu
7.7.2006	Mladá fronta DNES	sou
Jízda po silnici mezi Ústím a Lovosicemi se může stát pro řidiče zanedlouho černou můrou. V prosinci se otevře část dálnice D8 od hranic do Trmic, která k Ústí přivede denně tisíce aut a kamionů. Jenže další úsek dálnice přes České středohoří bude stále chybět a řidičům nezbude nic jiného než pokračovat směrem na Prahu úzkým labským údolím. Hejtman Ústeckého kraje Jiří Šulc proto zvažuje, že otevření části dálnice do Trmic zablokuje. „Už před půl rokem jsem požádal Ředitelství silnic a dálnic, aby vypracovalo krizové plány pro případ, že doprava zkolabuje. Stačí, aby se na silnici mezi Ústím a Lovosicemi převrhl kamion, a doprava se ihned zhroutí. Přes naše opakovaná varování však nejsou tyto plány dosud zpracované,“ upozorňuje Šulc. Ústečtí mohli zažít kolaps podobný tomu, jenž může nastat, například minulý týden v pondělí, kdy mezi Ústím a Lovosicemi havaroval autobus. Centrum a trasa od Trmic byly zcela zablokovány a řidiči čekali v parnu v dlouhých kolonách. Hejtmanovi nejvíce vadí, že při dopravním kolapsu nemají šanci projet kilometrovými kolonami sanitky a policie. „V takovém případě se tam nedostanou ani složky integrovaného záchranného systému. Pak by jediná cesta byla přes řeku. Dokonce už uvažujeme o tom, že bude nutné z tohoto důvodu pořídit speciální člun pro záchranáře,“ tvrdí Šulc. Za dopravní nebezpečí může neexistence dálničního úseku v Českém středohoří, kterou blokují ochránci přírody. Stavba v těchto místech bude v nejlepším případě zahájena až příští rok. „Plány na řešení dopravní situace existují, pravděpodobně příští týden s nimi seznámíme veřejnost. Ředitelství silnic a dálnic si je od začátku vědomé závažnosti problému,“ uvedl jejich mluvčí Jan Hoření.

Ekologové proti splavnění do Pardubic
07.07.2006	Dopravní noviny	čtk
Příprava splavnění Labe z Přelouče do Pardubic je ohrožena. Ekologické sdružení Svoboda zvířat soudné napadlo výjimku, kterou ministr životního prostředí povolil výstavbu plavebního stupně Přelouč, a Městský soud v Praze mu dal za pravdu. Rozhodnout by nyní měl verdikt Krajského soudu v Hradci Králové, kam ekologická sdružení podala žalobu na vydání územního rozhodnutí pro stavbu. "Po rozhodnutí pražského soudu výjimka v podstatě neexistuje, povolení ministra je neplatné," tvrdí Michael Kousal ze Svobody zvířat. Ministr Libor Ambrozek po předchozím odmítání ministerstva životního prostředí svolil k vybudování kanálu, který obejde přeloučský jez a nesplavný úsek řeky. Nákladem 1,5 miliardy Kč jej do roku 2009 má vybudovat Ředitelství vodních cest. 

Cestující v Břeclavi a Brně dostanou moderní nádraží
07.07.2006	Metro	ČTK
Železniční nádraží v Jihomoravském kraji mají největší nedostatky v sociálním zázemí a úrovni doplňkových služeb, zejména v menších obcích. Naopak nástupní ostrůvky a podchody pod kolejemi jsou díky modernizaci železničních koridorů v předchozích letech v dobrém stavu. 
Živá nádraží 
Větší rekonstrukce čeká v příštích měsících vlakové nádraží v Břeclavi, které je součástí projektu Českých drah (ČD) Živá nádraží, a železniční uzel v Brně, který se má v rámci projektu Europoint přesunout z centra města. Břeclavské nádraží je jedním z desítek v republice, které ČD vybraly do projektu Živá nádraží, pomocí něhož se mají proměnit v komerční obchodní střediska. Projekt počítá s tím, že ČD pronajmou prostory nádraží soukromým investorům a pokladny a další zázemí se přesunou do odlehlejších prostor, které nejsou tak dobře komerčně využitelné. 

Před otevřením dálnice D8 budou měřit škodliviny v ovzduší
08.07.2006	Právo	Rudolf Prchal
Město na Labi nechá provést srovnávací měření znečišťujících příměsí ve vzduchu v lokalitě Vaňov a Strážky. "Měření bude porovnávat současný stav se stavem po zprovoznění trasy dálnice D8 mezi Ústím a hranicemi, kdy výrazně vzroste kamiónová i osobní doprava," sdělil Právu mluvčí ústeckého magistrátu Milan Knotek. Odborníci budou měřit množství látek, které znečišťují ovzduší, v létě tohoto a příštího roku. "Letní dobu jsme zvolili proto, aby měření nebylo ovlivněno emisemi z vytápění rodinných domků," uvedl Knotek s tím, že měřen bude benzen, oxidy dusíku, polétavý prach, toxické prvky jako např. olovo a další látky. První etapa měření bude stát 145 000 korun. Na konci roku bude zprovozněna dálnice D8 z Trmic k česko-německé státní hranici. Směrem od Prahy dálnice končí v Lovosicích. Přes České středohoří, kde dálnice chybí, budou muset řidiči jezdit po místních silnicích. Stavět se navíc nezačne ani letos. Investorovi, kterým je Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD), chybí několik povolení. 
Na úsek přes České středohoří, dlouhý 16,4 kilometru, má ŘSD pravomocné územní rozhodnutí. Chybí však dvě poslední rozhodnutí kvůli ochraně životního prostředí. Příští rok by mohlo ředitelství silnic požádat o stavební povolení a zřejmě i začít. Termín zahájení stavby přitom ŘSD již několik let oddaluje kvůli soudním sporům s ekologickými sdruženími. Z Prahy přes Ústí do Drážďan po dálnici by se řidiči mohli svézt v roce 2009. Miroslav Patrik ze sdružení Děti Země však řekl, že podle něj to bude o rok později. "Provoz na D8 bude zřejmě kvůli chybějícímu úseku přes Středohoří omezen. Pokusíme se, aby kamióny přejížděly hranice na D8 pouze v jednom směru," uvedl šéf ŘSD Petr Laušman. ŘSD nyní opravuje komunikace, které po otevření přeshraničního úseku budou nejvíce zatíženy. "Doufáme, že se dohodneme s krajskou samosprávou na rozprostření dopravy na dvě silnice," dodal. 

Brno se znovu zeptá lidí na přesun nádraží
08.07.2006	Rovnost	FILIP SUŠANKA
Město chystá rozsáhlý průzkum veřejného mínění. Radní se chtějí ujistit, jestli Brňané souhlasí s přesunem nádraží. Podle náměstka Miroslava Hoška si chce město koncem léta zadat průzkum veřejného mínění u renomované agentury. Opozice takový krok vítá. Hlavní vlakové nádraží v centru, nebo v odsunuté poloze? Na tuhle otázku ještě jednou budou odpovídat obyvatelé Brna. Tentokrát ne všichni jako v případě referenda, ale jen ti, které osloví pracovníci výzkumné agentury. "Oslovíme nějakou renomovanou českou nebo nejlépe evropskou agenturu. Názor lidí je totiž důležitý. Navíc chceme zjistit, jak byla úspěšná naše informační kampaň. Co Brňané chápou a co ne," vysvětlil náměstek primátora Miroslav Hošek. Při referendu se podle něj lidé vyjadřovali za jiné situace a radnice komunikaci s nimi nezvládla. Nápad schvalují i představitelé opozičních stran. " Jestli míní náměstek Hošek oslovit lidi formou průzkumu, tak je to jedině správné. Navíc u tak nákladné věci, která si vyžádá miliardové investice, by to mělo být samozřejmostí," myslí si zastupitel za ČSSD Roman Onderka. I hlavní koordinátor kampaně Nádraží v centru Martin Ander radniční iniciativu vítá. "Takový průzkum je v principu správná věc. Je ale potřeba dělat ho seriózně, nestranně a s výslednými daty pak i odpovídajícím způsobem pracovat," prohlásil Ander. 
Předem nechce výzkum odsuzovat, dokud neuvidí konkrétní zadání. "Vím, že se dá udělat i tak, aby výsledky dopadly podle přání zadavatele," dodal Ander. Podle něj má referendum vyšší váhu, neboť se k němu dostaví lidé, kteří se o dění v nejbližším okolí aktivně zajímají. Ti se v loňském hlasování vyjádřili proti přesunu, ale nebylo jich dost, aby bylo hlasování platné. Možnost vyjádřit se k ožehavému tématu umístění hlavního vlakového nádraží považují za správný krok i sami Brňané. "Byl jsem i u referenda, ale to nedopadlo moc dobře. Budu rád, když o přesunu budu moct rozhodnout znovu," řekl například Tomáš Čadil. Nastartovaný projekt přesunu nádraží však průzkum nezhatí. " Nepřipouštím si, že by dopadl nějak špatně. Malé průběžné průzkumy navíc ukazují, že lidé už to chápou," je přesvědčený Hošek. 

Petice se setkala s ohlasem
8.7.2006	Českolipský deník	PETRA HÁMOVÁ
Již více než 1500 občanů Českolipska připojilo svůj podpis pod petici za omezení jízdy kamionů a vyjádřili tak znepokojení nad nárůstem kamionové dopravy v České republice. Petice žádá vládu a parlament, aby byla v dálkové nákladní dopravě více využívána železnice. V celostátně podepisované petici, jejímž iniciátorem i autorem je PhDr. Miroslav Hudec z České Lípy, je požadován celoroční zákaz jízdy kamionů o víkendech a zavedení elektronického mýtného pro všechny nákladní automobily. Zmíněná opatření by měla motivovat dopravce k přepravě zboží po ekologicky šetrnější železnici.
Více nehod a úmrtí
Petice se podle Hudce setkala s nečekaným ohlasem. "Mnozí z oslovených požadovali i radikálnější omezení jízd kamionů," řekl Miroslav Hudec ze ZO Strany zelených v České Lípě. "Jsem přesvědčen, že právě velký ohlas petice zajistil, že požadavek řešení problému přebujelé kamionové dopravy se celkem hladce stal jedním z bodů koaliční smlouvy rodící se nové vlády," podotkl. Předseda českolipské Strany zelených Miroslav Lomič zase upozorňuje na fakt, že více kamionů na našich silnicích zvyšuje nehodovost. "Je s podivem, jak vůbec mohli poslanci v dubnu letošního roku schválit další rozšíření kamionové dopravy, když právě o víkendech umírá na silnicích více než polovina lidí," uvedl Miroslav Lomič. Petici za omezení jízdy kamionů mohou Českolipští podepisovat i v následujících týdnech v Reynkově knihkupectví v Moskevské ulici, v Antikvariátu v ul. Paní Zdislavy, v Tao čajovně a v prodejně přírodní kosmetiky v ulici Sokolské.

Zablokují auta Ústí nad Labem?
10.7.2006	Blesk	Karel Rouč
Město se chystá na kolony vozidel z nedokončené D8. Úsek dálnice D8 z Ústí nad Labem do Německa bude hotový koncem roku. Řidiči po dálnici však nebudou moci pokračovat dál do vnitrozemí, protože trasa mezi Řehlovicemi a Lovosicemi se ještě ani nezačala stavět. Vzniklou mezeru překonají tisíce aut po místních silnicích v Ústí a okolí, což vyvolává obavy lidí o bezpečnost i čistotu ovzduší. Ohroženy jsou i Strážky na okraji města. Úzkou silnici může zejména příval kamiónů zcela zablokovat. „V nejbližší době bude ve Strážkách snížena povolená rychlost na třicet kilometrů za hodinu, rychlost tam budou kontrolovat strážníci a obrátím se na ministerstvo dopravy kvůli výjimce na zpomalovací prahy. Zároveň zpracujeme kudy a jak bezpečně vést chodníky,“ slíbil primátor Jan Kubata. Město navíc zadá srovnávací studii na měření znečištění ovzduší ve Strážkách a ve Vaňově, kde intenzita dopravy nejvíce vzroste. „Měřit se bude letos v létě a příští rok benzen, oxidy dusíku, prach a toxické prvky jako olovo a další látky,“ uvedl mluvčí magistrátu Milan Knotek. Dostavba dálnice přes České středohoří je zatím nejistá, urputně proti ní bojují ekoaktivisté. Je možné, že na nově dokončeném úseku k hranicím bude provoz omezen: „Pokusíme se, aby kamióny přejížděly hranice na D8 pouze v jednom směru,“ naznačil Petr Laušman, šéf Ředitelství silnic a dálnic.

KRÁTCE
10.07.2006	Metro	JC/ČTK
ZLÍN: Těžkým zraněním skončila havárie 50letého cyklisty, která se stala v pátek večer v Otrokovicích. Muž se plně nevěnoval řízení kola, do výpletu předního kola se mu zamotala igelitová taška a cyklista upadl na vozovku. Zdravotníci jej převezli do zlínské nemocnice, poté vrtulníkem do Brna. Dechovou zkoušku na přítomnost alkoholu nemohli policisté vzhledem k těžkým zraněním udělat, rozhodne krevní zkouška. 
BRNO: Evropská komise brzy obdrží stížnost od českých ekologů z organizací Děti Země, Český a Slovenský dopravní klub a Česká společnost ornitologická, kteří protestují proti výstavbě silnice R55 z Olomouce do Břeclavi. České úřady totiž tento projekt schválily, i když věděly, že silnice povede napříč ptačí rezervací. Ekologové si stěžují hlavně na to, že ministerstva se vůbec nezabývala jinými variantami trasy. 

Kritika vedení R55 přes ptačí oblast u Bzence neustává
10.07.2006	Haló noviny	vž
Odmítavá či kritická vyjádření k plánu vést rychlostní silnici R55 mezi Rohatcem a Moravským Pískem přes ptačí oblast Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví zaslaly ministerstvu životního prostředí organizace Děti Země, Český a Slovenský dopravní klub, Česká společnost ornitologická, resp. Agentura ochrany přírody a krajiny ČR, Správa CHKO Bílé Karpaty a odbor zvláště chráněných částí přírody MŽP. Čtveřice prvních sdružení tvrdí, že odborný ekologický posudek, podle něhož je tato trasa přijatelná, byl zpracován povrchně a bez dostatečného zohlednění podaných námitek. Sdružením vadí hlavně to, že nebyla posouzena varianta R55, která se oblasti vyhýbá. Zda bude ještě dodatečně posouzena, záleží na ministerstvu. "Doufáme, že odborné a právní argumentace ekologických sdružení přesvědčí úředníky na MŽP o tom, že jde o evropsky cennou ptačí lokalitu, kterou je zbytečné zničit, když se nabízí vést R55 východně od současné silnice I/55," vysvětlil Miroslav Patrik z Dětí Země. Obdobná kritická vyjádření zaslaly na MŽP, odbor posuzování vlivů na životní prostředí, trojice dalších organizací, které rovněž nebyly spokojené s kvalitou posudku. "Ať už celá tato kauza dopadne jakkoliv, uvažujeme o tom, že podáme na MŽP žádost o zahájení správního řízení o odejmutí odborné ekologické autorizace zpracovateli posudku RNDr. Oldřichu Vackovi, CSc. z České zemědělské univerzity v Praze," prohlásil Patrik. 
Pokud MŽP odmítne vyhodnotit variantu R55 mimo ptačí oblast, občanská sdružení jsou připravena podat stížnost k Evropské komisi na porušení čl. 6 směrnice Rady 92/43/ECC, která posouzení různých variant očekává. V dané ptačí oblasti chrání evropská směrnice šest druhů jako je čáp bílý, moták pochop, skřivan lesní, strakapoud jižní a prostřední a lelek lesní. Ten má zde naše největší hnízdiště, takže vedení R55 přes jeho biotop by bylo pro něj likvidační, varují ochranáři. Patrně ale i pro skřivana lesního, příp. bělořita šedého.

Lidé odmítají rychlostní silnici přes Vizovické vrchy
11.7.2006	Mladá fronta DNES-východní Morava		ill
Desítkám lidí z Vizovic a některých okolních obcí se nelíbí trasa plánované rychlostní komunikace R49, která má vést přes zdejší oblast na Slovensko. Obávají se, že takto navržená cesta, po níž denně projedou tisícovky aut, výrazně poškodí zdejší životní prostředí. Především smogem, hlukem a otřesy. Odpůrci tohoto řešení už založili občanská sdružení a včera se setkali se zástupci měst, obcí i zlínského krajského úřadu v Zádveřicích. Setkání, které iniciovala senátorka Alena Gajdůšková, se konalo na tamním obecním úřadě. „Chceme, aby byl vypracován ještě jeden návrh trasy komunikace R49, který by byl pokud možno pro všechny přijatelný a šetrnější k životnímu prostředí. S tímto požadavkem se obrátíme na krajské zastupitelstvo ve Zlíně,“ řekl Pavel Pečeňa z Občanského sdružení Vizovické vrchy.
Kraj plány na výstavbu nové cesty měnit nechce
Přibližný návrh trasy cesty byl zanesen do územních plánů obcí před zhruba deseti lety. Přestože by kvůli výstavbě padlo za oběť několik domů především v Zádveřicích, vedení Zlínského kraje novým variantám moc nakloněno není. „Na jednu stranu bych zdejším lidem rád pomohl, na druhou stranu jsem zodpovědný za to, aby se tato velmi důležitá cesta co nejdříve postavila,“ uvedl Petr Hradecký, radní Zlínského kraje, který má ve své kompetenci dopravu. Zlínský kraj má na výstavbu silnice přislíbené peníze od Evropské unie v rozpětí let 2007 až 2013. Se zahájením výstavby úseku v okolí Vizovic se počítá v roce 2008 či 2009. K tomu, aby byl vypracován ještě jeden návrh rychlostní komunikace R49 v okolí Vizovic, se přiklání i senátorka Alena Gajdůšková. „Je třeba prověřit, jestli neexistuje lepší varianta. Cesta se dělá na celá staletí a bude stát desítky miliard korun. Na druhou stranu jsem si vědoma toho, že jde o čas,“ řekla Gajdůšková. Podle Hradeckého není možné najít bezbolestné řešení. Říká, že cesta bude vždy někomu vadit a v současné době jde jen o přehazování problému z jednoho dvorku na druhý.
„Zdejší oblast je docela hustě osídlena. A kdybychom vedli trasu komunikace ve volné přírodě, narazíme zase na ekologické aktivisty,“ uvedl Hradecký. Plánovaná část trasy silnice R49 má vést od Hulína směrem do Fryštáku. Odtud pak kolem Slušovic do Zádveřic a Vizovic a přes Lhotsko či Bratřejov dál na Slovensko. Její součástí jsou mosty, jeden má protínat známou Lázeňskou ulici ve Vizovicích, a také tunely. „R49 se stane významnou trasou na území východní Moravy a na hranicích bude navazovat na devatenáct kilometrů dlouhou slovenskou rychlostní silnici R6. Dohoda o tomto propojení Česka a Slovenska byla na úrovni ministrů obou zemí podepsána dne 20. září 2004 ve Zlíně,“ píše se na internetových stránkách Ředitelství silnic a dálnic.

Kraj jednal s odpůrci rychlostní komunikace
11.7.2006	Zlínský deník	MIROSLAV JURÁŇ
Lidem se nelíbí, že nemají možnost volby z více variant. Téměř dvě hodiny trvalo včera v Zádveřicích na Zlínsku veřejné projednávání rychlostní komunikace R49, které na popud starostky obce Jany Špaňhelové svolala senátorka Alena Gajdůšková. Odpůrci stavby, která má směřovat z Fryštáku kolem Slušovic, přes Zádveřice, Vizovice a Bratřejov ke slovenským hranicím, diskutovali o svých námitkách a obavách s radním Zlínského kraje zodpovědným za dopravu Petrem Hradeckým. Moderování setkání se ujala senátorka Gajdůšková. „Nemá smysl bavit se zde o tom, zda rychlostní komunikaci stavět, nebo ne. O tom, že ji Zlínský kraj potřebuje, nemůže být pochyb. Na nás je, abychom se domluvili na variantě, která bude přijatelná pro všechny strany,“ řekla úvodem Gajdůšková a vyzvala radního Hradeckého, aby osvětlil současný stav projektu. Podle něj je předběžná trasa již zahrnuta v územním plánu Zlínského kraje. „Naším úkolem je teď nalezení technického řešení stavby, které bude mít co nejmenší vliv na životní prostředí a obyvatele,“ vysvětlil Hradecký. Dodal ale, že zprovoznění silnice R49 je pro představitele Zlínského kraje prioritou. Pavel Drha z petičního výboru Zádveřice nesouhlasil s tím, že kraj operuje pouze s jednou variantou umístění stavby. „Stále nám tvrdíte, že je to nejlepší možné řešení. Přitom jen u nás v obci je proti němu osmdesát tři procent obyvatel. Nejsme odpůrci rychlostní komunikace, jsme jen proti variantě, kterou nám neustále vnucujete,“ uvedl Drha. Podle něj jsou katastry dotčených obcí dost veliké na to, aby byly i jiné možnosti, kudy silnici projektovat. „O tom, kterými místy R49 povede, jednáme již deset let,“ argumentoval Hradecký. „Za tu dobu jsme se samozřejmě bavili o mnoha variantách. To, co máme teď na stole, je výsledkem těchto jednání,“ dodal.
Veřejná diskuse
Podle zástupce sdružení Zachraňte Zádveřice Václava Štipáka se ale deset let nejednalo o nejlepším řešení, nýbrž o tom finančně nejvýhodnějším. „A nakonec jste se domluvili na sice nejlevnější, ale pro občany nejhorší možné variantě,“ domnívá se Štipák. Na závěr jednání navrhla senátorka Gajdůšková nejbližší možné kroky, které by mohly obcím pomoci k prosazení změny vedení rychlostní silnice. „V první řadě se musejí domluvit zastupitelstva postižených vesnic na náhradní variantě stavby. Tuto alternativu pak předloží příslušným orgánům Zlínského kraje a požádají, aby na ni kraj zhotovil odborný posudek,“ nastínila senátorka s tím, že posudek zhodnotí, zda je alternativa lepší než krajem prosazovaný projekt. S navrženým postupem souhlasil také Hradecký. „O tom, zda se kraj bude náhradní variantou zabývat, může rozhodnout pouze zastupitelstvo. V první řadě ale musí být ta žádost,“ zakončil Hradecký jednání.

Fakta o silnici R49
11.07.2006	Zlínský deník	mij
Historie rychlostní silnice R49 sahá do roku 1996, kdy byla změněna trasa pokračování dálnice D1 od Vyškova. Ta oproti původním plánům nepovede na Slovensko, ale bude pokračovat směrem do Ostravy. Aby bylo ale zabezpečeno přímé spojení s Košicemi, rozhodlo se ministerstvo dopravy postavit namísto zrušené dálnice rychlostní komunikaci R49. Silnice bude dlouhá šedesát devět kilometrů a povede z Hulína přes Fryšták až ke slovenské hranici, kde na ni naváže rychlostní silnice R6 vedoucí do Púchova. První část stavby z Hulína do Fryštáku se začne stavět v příštím roce a náklady jsou odhadovány na téměř sedm miliard korun. Datum dokončení je shodné s termínem dostavby dálnice do Hulína, tedy rok 2010. Příprava části stavby z Fryštáku na Slovensko, proti které se bouří lidé z dotčených obcí Zlínského kraje, je odsunuta až na období po roce 2010. Dosud byl vytvořen pouze koridor pro její umístění, aby mohla být komunikace zanesena do územního plánu Zlínského kraje. 

Silnice E35: fenomenální spoj i problém
11.7.2006	Mladá fronta DNES-kraj Liberecký	Jiří Drda
Diskutovat o některých věcech, tedy věcech velmi konkrétních, vyžadujících nadhled, zkušenost a jisté odborné znalosti, se rozumně nedá a ani by se nemělo v rámci volební kampaně. Není to dobré u komunálních a krajských voleb, natož u voleb poslaneckých. Ta mediální a „meetingová“ diskuse je povrchní a více pocitová a reakce povětšinou emocionální. To platí i o velmi důležité státní silnici, která je silnicí Evropské sítě pod označením E 35.Není třeba se vracet k vynuceným prohlášením jednotlivých kandidátů a zástupců stran. Naopak je třeba veřejně, otevřeně se vrátit k racionální diskusi, a to nejen o parciálních problémech, zájmech, ochranách a emocích, ale především o širších vazbách a trendech vývoje a potřebách společnosti. Dlouhodobě udržitelný rozvoj není konzervace. Jak už název říká, jde o rozvoj, bez něhož se lidská populace neobejde. Při násilném zadržování tohoto rozvoje dochází k revoltám, excesům a pokřiveným následným řešením. To ničemu neprospívá a naopak to vede většinou k těžko odstranitelným chybám. 
Je vysoce pravděpodobné, že současný trend nárůstu silniční dopravy, a to zvláště nákladní, se v řádu desítek let nepodaří obrátit. Dá se rozumnou dopravní politikou v dohledné době jen jeho nárůst zpomalit. Nelze den ze dne změnit založený způsob výroby a obchodu, který velký pohyb zboží, polotovarů a materiálů vyžaduje. Zatím se spíše, a to zejména u nás a v dalších zemích, které po uvolnění dohání rozvinutý svět, děje opak. S tím je třeba počítat a ne před tím zavírat oči. Platí-li výše uvedené a já myslím, že z velké části platí, pak je nutné silniční dopravu řešit globálně, racionálně a perspektivně a zejména tak, aby dílčí řešení nebylo dlouhodobě na úkor celku, popřípadě lokality jiné.
Vidím-li současnou síť v České republice (mluvím o základní síti -tedy té rozhodující a přenášející většinu dopravních výkonů), většinou kopíruje staré zemské cesty, v nových zkapacitněných trasách, alespoň směrově, s vynecháním obcí na nich původně ležících. Většina jich směřuje od zemské hranice ku Praze. Tento dříve významný fenomén, který prospíval jejímu rozvoji, nyní zvláště s většinou tranzitní dopravou tvoří obrovský problém, který se v Praze a jejím obchvatu kumuluje (i na budovaných obchvatech) a vytváří velmi obtížně řešitelný problém. Řešení je velmi nákladné a těžko dopravně, ekologicky a krajinotvorně bez velkých ztrát zvládnutelné. Tras, které by umožnily tranzitu se pražské aglomeraci vyhnout, je jak šafránu. E35, bohudík z celostátního hlediska a bohužel z hlediska místního, takovou je. To by se mělo vzít v úvahu. Její význam naroste propojením se silniční sítí Saska přes Žitavu. Vybudováním a zprovozněním této spojky se otevře paralelní tranzitní trasa k dálnicím D8 a D1 (D11). Velmi logicky převezme část tranzitní kamionové přepravy. Nebude překonávat bariéru Krušných hor a Středohoří. Umožní vyhnout se přehuštěné a věčně stojící dopravě v pražské aglomeraci.
Přitom trasa je dlouhodobě odzkoušená a fixovaná v krajině jako stará zemská stezka, jdoucí z Lužice a Saska přes Hradec Králové do Markrabství Moravského a Uher. Chcete-li také spojnice královských měst Žitava, Hradec Králové, Brno. Proč tento historický exkurs? Je proto, abychom si upamatovali, že tento koridor si nevymysleli žádní soudobí šílení plánovači, ani k přírodě necitelní komunisti minulého režimu. Ta trasa je více méně v krajině stoletími vyšlapána s drobnými odchylkami danými spíše bezpečnostním, než dopravním hlediskem. Je otázkou, zda má být a za jakých podmínek hledána trasa nová, neověřená. Zda jejím přeložením jen nevyřešíme dílčí problém, zda stojí za to zavést dopravu do nyní klidných a dopravou nerušených míst a zda to opravdu zklidní místa jiná, zamýšlená a vyřeší zásadní problém. Ne úzce lokální, ne úzce osobní. Ne na úkor někoho jiného. 
Argument, že není přípustné, nebo je scestné vést kapacitní dopravní tepnu chráněným krajinným územím a půlit tak Český ráj na dvě poloviny, je licoměrný a účelově zavádějící. Ne trasa E35 dělí CHKO na dvě půlky, ale CHKO po víc než zdvojnásobení rozlohy a zahrnutí i urbanizovaného území trasu obklopilo. Dobře pamatuji diskusi a argumenty prosazovatelů této úpravy. Dobře si vzpomínám na sliby zachování koridoru a hledání rozumných východisek. Kde že ty loňské sněhy jsou. Teď je to hlavní argument, kterým se řeší úzký zájem na úkor jiných dosud nezasažených území (Sobotecko), širšího celku, včetně Prahy, kde časové hledisko hraje fatální roli. Jiří Drda, bývalý primátor Liberce.

Radnice zve na jednání o přivaděči
12.07.2006	Zlínský deník	mij
O možné budoucí podobě přivaděče k rychlostní komunikaci R49 ze Zlína do Fryštáku se bude dnes od 16 hodin jednat na magistrátu. "Bude zde připraven výklad ke stávající situaci a plánovaným změnám. Své námitky a připomínky k nastíněným novinkám pak budou moci lidé posílat na adresu magistrátu," uvedla náměstkyně zlínského primátora Svatava Nováčková. R49 bude přivedena do Fryštáku v roce 2010. Přivaděč do Zlína by měl být podle náměstkyně Nováčkové dokončen ve stejném termínu. 

Rozvoz rohlíků po železnici?
12. 7. 2006	Železničář č. 28
Společnost Smith & Smith Group sdružuje a zastupuje jednotlivce a firmy, jejichž aktivity jsou znehodnocovány tím, že železniční a silniční doprava má odlišné zpoplatnění. Na toto téma poslala tato společnost zajímavý článek. Dopravní potřeby, u kterých je na prvním místě pružnost či individualita vašeho požadavku, uskutečníte většinou na silnici. Objem a hromadnost charakterizují železniční dopravu. O tom, kde končí pružnost a kde začíná objem, má rozhodovat liberální trh v oblasti dopravních služeb. Není tomu tak – je to lež. Žádná liberalizace ani žádná volná soutěž neexistují. V roce 2002 bylo uzákoněno zpoplatnění železniční sítě, od 1. 1. 2003 je uplatňováno v každodenní praxi. Nezáleží na tom, zda jedete ze Železné Rudy do Klatov, z České Skalice do Jaroměře, z Hladkých Životic do Bělotína nebo ze Smíchova do Vršovic. Na železnici jsou zpoplatněni všichni běžní uživatelé a platí za každý ujetý kilometr po kterékoli trati. Přestože je situace na českých silnicích neúnosná a neudržitelná, zůstává i v letošním roce 99 % tuzemské silniční sítě nezpoplatněno. Když se vyhnete dálnicím a rychlostním komunikacím, používáte českou silniční síť zcela zdarma. 
Dopravní cesta je výrobní linka, na které silniční či železniční dopravce uskutečňuje svoji podnikatelskou činnost, provozovanou za účelem vlastního finančního prospěchu. Za průvoz (tranzit) dvaceti tun zboží nezaplatíte na silnici vůbec nic, na dálnici maximálně 250 Kč a na železnici jeden průvoz stejných 20 tun stojí 2000–6000 Kč. Za srovnatelný celoroční přepravní výkon (400 vytížených kilometrů denně mimo neděle a svátky) nedáte na silnici ani korunu, na dálnici 14 000 Kč a železniční nákladní vůz za použití dopravní cesty zaplatí 600 000–1 200 000 Kč. V porovnání se železniční dopravní cestou je silniční dopravní cesta mnohonásobně dražší z hlediska jak investičních, tak provozních nákladů. Tato všeobecně známá a nezpochybnitelná fakta se nijak neodráží v rozsahu zpoplatněných úseků silniční sítě a ve výši poplatku za jejich použití. Navrhovaný elektronický systém výběru mýtného se vztahuje znovu pouze na úzce vymezenou část tuzemské silniční sítě a navrhovaná sazba za ujetý kilometr neodpovídá ani řádově nákladům na silniční dopravní cestu.
Z uvedených skutečností je zřejmé, že je centrálně rozhodnuto o tom, kdo se na dopravním trhu uplatní více a kdo méně. Nerozhoduje produktivita práce nebo energetická náročnost vozového parku. Není důležité, jestli provozujete nákladní dopravu bezpečně nebo zabijete 154 lidí za jediný rok. Není podstatné, zda berete ohled na životní prostředí. Stačí vyhláška tuzemského ministerstva nebo směrnice EU o zpoplatnění silniční dopravy a místo liberalizovaného dopravního trhu tady máme obyčejný asfaltový fundamentalismus. Celoplošné zpoplatnění silniční sítě je často označováno za „požadavek z jiného světa“. Proč autodopravci nechtějí hradit své provozní náklady jako každý jiný podnikatel? Proč se brání něčemu, co je na české železnici běžné už několik let? Odpověď je jednoduchá. Pokud autodopravce bude platit za svoji dopravní cestu tak jako železniční dopravci, stane se jízda kamionem na větší vzdálenost podobným ekonomickým nesmyslem, jako je rozvoz rohlíků po železnici.

Poplatek nákladní dopravy za použití dopravní cesty v roce 2006
SILNICE	Dálnice a rychlostní komunikace	Silnice I., II. a III. tř.	
Poplatek za 1 km TIR	0,15–1,20 Kč	0,00 Kč	
ŽELEZNICE	Celá železniční síť bez možnosti objetí zpoplatněného úseku	
Poplatek za 1 vozový km	5–15 Kč	
Zdroje: Ministerstvo dopravy, Ředitelství silnic a dálnic, Správa železniční dopravní cesty

Vždyť nádraží zůstane stále přímo v centru
12.07.2006	Lidové noviny-Brno	Marek Turoň
Dopisy: Chtěl bych reagovat na dopis otištěný v brněnském vydání Lidových novin 14. června. Barbara Scavinová se v něm podivuje nad právě probíhající kampaní k projektu Europoint Brno. Mrzí mě, že celý projekt zjednodušuje pouze na "přesun nádraží", i když se jedná o komplexní stavbu zahrnující modernizaci železničního uzlu, výstavbu nového nádraží spolu s trojicí nových městských stanic, ale také výrazné oživení v dnes zanedbané jižní části Brna. Namísto nadšení z toho, že Brno má nebývalou šanci na rozvoj, kterou mu mohou závidět i jiná významná evropská města, se zarputile ohání neplatným referendem, ve kterém drtivá většina Brňanů dala svým mlčením projektu v podstatě zelenou. Brňané by si měli uvědomit, že rekonstrukcí stávajícího nádraží nezískají nic, jen promění centrum města na desetileté staveniště s rozpačitým výsledkem. A právě proto oceňuji kampaň radnice, která se snaží otevřít oči méně informovaným Brňanům a sděluje jim, co mohou od projektu Europoint očekávat. Kromě nových investic a řady pracovních míst lze očekávat návrat života do centra metropole a hlavně cestování odpovídající této době. A ruku na srdce, vždyť nádraží stále zůstane přímo v centru Brna. Marek Turoň, Brno.

Kadaň se přihlásila ke dni bez aut, zavře náměstí
12.07.2006	Deník Chomutovska	cer
Na dvaadvacátého září je vyhlášen Evropský den bez aut. Tak jako v loňském roce, se do projektu přihlásila i Kadaň. Tento den kadaňská radnice uzavře pro motoristy celé Mírové náměstí, a to od osmi ráno do šesti odpoledne. Kadaň připravila pro své obyvatele i doprovodný program. Na náměstí budou místo aut připraveny různé hry a atrakce pro děti i dospělé a navíc městská hromadná doprava bude po celý den pro všechny zdarma. Kadaňská radnice tak naváže na loňský rok, kdy se město k této celoevropské akci přihlásilo jako první z Ústeckého kraje.

Nákup radaru podpoří finance od státu
13.07.2006	Listy Prachaticka	JANA AMORTOVÁ
Už v září využijí prachatičtí strážníci nové pravomoci. Pokud vše klapne, dostanou mobilní měřič rychlosti. Někdy v září dostanou prachatičtí městští strážníci novou "hračku". "Podařilo se nám sehnat prostředky z Programu partnerství, za které koupíme radar," upřesnila místostarostka Prachatic Hanka Rabenhauptová. Přesně jde o čtyři sta třicet čtyři tisíce korun. "K tomu z rozpočtu města musíme připojit dalších sto pětašedesát tisíc korun," doplnila, aby měli všichni zastupitelé úplně jasno. A měli, do jednoho totiž souhlasili s rozpočtovou změnou a zároveň i s nákupem měřiče rychlosti pro městskou policii. "Osobně nejsem zastáncem zvyšování pravomocí městské policie, ale výhodou je, že přibližně osmdesát procent nákladů jde od ministerstva vnitra, tak proč se nezařadit mezi ostatní města v republice," komentoval starosta Bauer situaci, která od prvního července dává městským strážníkům možnost měřit rychlost na katastru města. 
"Stejně si ale myslím, že strážníci by měli pouze doplňovat činnost policie státní a dbát především na bezpečnost a případné řešení kriminality," tvrdil Bauer s omluvenkou pro přítomného ředitele prachatických strážníků. Jeho názor ale nic nezmění na faktu, že 22. září už by měl být radar ve městě. "Hodláme ho představit veřejnosti na Den bez aut," doplnila místostarostka. Jeho nákup totiž musí projít potřebnými procedurami, jako je výběrové řízení a ostatní potřebné úřednické úkony. "Bude úplně stejný jako ten, který jsme před časem zastupitelům ukazovali přímo v terénu. Jen je ještě o něco dokonalejší a pro to se také o něco zvýšily pořizovací náklady," dal věc na pravou míru ředitel MP Ivo Novotný s tím, že fotografie z něj snímají jak automobil, tak rychlost, čas i řidiče samotného a dají se v případě potřeby použít u soudu jako důkazní materiál. "No, když už jsme si to schválili, možná by bylo dobré, abychom věděli, kde ten radar zrovna stojí dopředu, jinak si ho zaplatíme ještě jednou," zavtipkoval tak trochu Petr Mádl a celkem přesně odhadl místo, kde bude radar nejčastěji. "Jo, jo bude to Osecká," pokyvovali ostatní zastupitelé, kteří bydlejí tím směrem.

Přivaděč k R49: lidé se bojí hluku
13.07.2006	Zlínský deník	MIROSLAV JURÁŇ
Občané mají třicet dní na zaslání svých připomínek k plánované stavbě. Větší hluk a navýšení škodlivých emisí v ovzduší. To byly nejčastější námitky proti stavbě přivaděče k rychlostní komunikaci R49 ze Zlína do Fryštáku. Veřejného projednávání změny územního plánu kvůli plánované komunikaci se včera na zlínské radnici zúčastnilo téměř šedesát lidí. Podle vypracovaných posudků projede po dokončené silnici až třicet tisíc aut denně. To je dvojnásobek toho, kolik jich po stávající cestě jezdí dnes. "Zamýšleli jste se nad tím, jaký hluk ty tisícovky aut nadělají každý den v Kostelci? Pamatovali jste na to?" zajímala se Jiřina Horáková. Odbornice na životní prostředí ze sdružení Arnika Zuzana Kadlecová ji ubezpečila, že projekt počítá s protihlukovými stěnami. "Ty budou tři až čtyři metry vysoké. Jejich stavbou také výrazně snížíme množství prašných emisí," vysvětlila Kadlecová. 
Milanu Kalasovi zase vadí, že čtyřproudá silnice vyroste přímo u velikého sportovního areálu na Vršavě. "Každý den zde sportují stovky lidí, ať už na kurtech nebo na cyklostezce, a vy jim teď zničehonic přímo pod nos přivedete dálnici," zlobil se Kalas. Podle Ivany Valachové z odboru územního plánování zlínského magistrátu je ale záměr na zkapacitnění tahu do Fryštáku starý již třicet let. "S tímto krokem se počítá již od roku 1975, kdy se začala plánovat dálnice D1 na Slovensko," oponovala Valachová. Ke konci téměř dvouhodinového jednání vyslovila svou otázku také Anna Švehláková. "A proč tady dnes vlastně jsme? Kvůli tomu, abychom vám všechno odkývali a vy si to nakonec stejně udělali tak, jak budete chtít?" chtěla vědět. Na to jí pracovnice magistrátu vysvětlily, že celé sezení bylo koncipováno jako seznámení s plánovanými změnami. "Každý, kdo k nim má nějaké připomínky, je může do třiceti dnů písemnou formou poslat na adresu magistrátu. My je zpracujeme a předložíme zastupitelstvu, které rozhodne, zda jsou oprávněné, či nikoliv," objasnila Valachová. Celá stavba přivaděče má být hotová do konce roku 2010 a povede z Fryštáku přes tamější přehradu kolem Kauflandu a Zálešné k Lidlu na Obecinách. Na Zálešné padne kvůli stavbě sedmnáct baťovských domků. 
Fakta o přivaděči 
- Historie přivaděče k rychlostní komunikaci R49 v sobě zahrnuje osudy několika cest, které byly v katastru města Zlína plánovány. 
- V roce 2003 nechal zlínský magistrát vypracovat studii "obchvatu Zálešné". K tomuto kroku se pracovníci radnice rozhodli z důvodu, že se neustále protahovala příprava pravobřežní komunikace z Otrokovic do Zádveřic, jejíž součástí měl obchvat původně být. Poté, co ministerstvo dopravy oznámilo, že hodlá postavit rychlostní komunikaci do Fryštáku již do roku 2010, stala se studie obchvatu Zálešné součástí celého projektu přivaděče. 
- Samotný přivaděč bude dlouhý sedm kilometrů a povede od křižovatky u Lidlu na Obecinách ve Zlíně kolem Zálešné a Kau . andu přes Vršavu a Fryštáckou přehradu. Jeho dokončení se shoduje s plánem dostavby silnice R49. 

Přivaděč k R49: lidé se bojí hluku
13.07.2006	Kroměřížský deník	MIROSLAV JURÁŇ
Občané mají třicet dní na zaslání svých připomínek k plánované stavbě. Větší hluk a navýšení škodlivých emisí v ovzduší. To byly nejčastější námitky proti stavbě přivaděče k rychlostní komunikaci R49 ze Zlína do Fryštáku. Veřejného projednávání změny územního plánu kvůli plánované komunikaci se včera na zlínské radnici zúčastnilo téměř šedesát lidí. Podle vypracovaných posudků projede po dokončené silnici až třicet tisíc aut denně. To je dvojnásobek toho, kolik jich po stávající cestě jezdí dnes. "Zamýšleli jste se nad tím, jaký hluk ty tisícovky aut nadělají každý den v Kostelci? Pamatovali jste na to?" zajímala se Jiřina Horáková. Odbornice na životní prostředí ze sdružení Arnika Zuzana Kadlecová ji ubezpečila, že projekt počítá s protihlukovými stěnami. "Ty budou tři až čtyři metry vysoké. Jejich stavbou také výrazně snížíme množství prašných emisí," vysvětlila Kadlecová. 
Milanu Kalasovi zase vadí, že čtyřproudá silnice vyroste přímo u velikého sportovního areálu na Vršavě. "Každý den zde sportují stovky lidí, ať už na kurtech nebo na cyklostezce, a vy jim teď zničehonic přímo pod nos přivedete dálnici," zlobil se Kalas. Podle Ivany Valachové z odboru územního plánování zlínského magistrátu je ale záměr na zkapacitnění tahu do Fryštáku starý již třicet let. "S tímto krokem se počítá již od roku 1975, kdy se začala plánovat dálnice D1 na Slovensko," oponovala Valachová. Ke konci téměř dvouhodinového jednání vyslovila svou otázku také Anna Švehláková. "A proč tady dnes vlastně jsme? Kvůli tomu, abychom vám všechno odkývali a vy si to nakonec stejně udělali tak, jak budete chtít?" chtěla vědět. Na to jí pracovnice magistrátu vysvětlily, že celé sezení bylo koncipováno jako seznámení s plánovanými změnami. "Každý, kdo k nim má nějaké připomínky, je může do třiceti dnů písemnou formou poslat na adresu magistrátu. My je zpracujeme a předložíme zastupitelstvu, které rozhodne, zda jsou oprávněné, či nikoliv," objasnila Valachová. Celá stavba přivaděče má být hotová do konce roku 2010 a povede z Fryštáku přes tamější přehradu kolem Kau . andu a Zálešné k Lidlu na Obecinách. Na Zálešné padne kvůli stavbě sedmnáct baťovských domků. 
Fakta o přivaděči 
- Historie přivaděče k rychlostní komunikaci R49 v sobě zahrnuje osudy několika cest, které byly v katastru města Zlína plánovány. 
- V roce 2003 nechal zlínský magistrát vypracovat studii "obchvatu Zálešné". K tomuto kroku se pracovníci radnice rozhodli z důvodu, že se neustále protahovala příprava pravobřežní komunikace z Otrokovic do Zádveřic, jejíž součástí měl obchvat původně být. Poté, co ministerstvo dopravy oznámilo, že hodlá postavit rychlostní komunikaci do Fryštáku již do roku 2010, stala se studie obchvatu Zálešné součástí celého projektu přivaděče. 
- Samotný přivaděč bude dlouhý sedm kilometrů a povede od křižovatky u Lidlu na Obecinách ve Zlíně kolem Zálešné a Kauflandu přes Vršavu a Fryštáckou přehradu. Jeho dokončení se shoduje s plánem dostavby silnice R49. 

SUBTERRA prorazila druhý železniční tunel pod Vítkovem
13.07.2006	Dopravní noviny	čtk/jet
Konsorcium firem pod vedením společnosti Skanska na konci června dokončilo ražbu druhého železničního tunelu pod pražským vrchem Vítkov. První tunel byl proražen již o měsíc dříve. Tunely jsou součástí projektu "Nové spojení Praha hlavní nádraží, Masarykovo nádraží, Libeň, Vysočany, Holešovice". Náklady na celou stavbu, jejímž investorem je Správa železniční dopravní cesty, dosáhnou zhruba osmi miliard Kč; dokončena by měla být v prosinci 2008. Druhý proražený tunel, který je blíže ke Karlínu, bude dvoukolejný a propojí hlavní nádraží s nádražím Libeň. Bude dlouhý celkem 1316 metrů, z toho 1151 metrů je ražených. Společnost Subterra na něm zahájila ražební práce již loni v srpnu. První tunel blíže Žižkovu, který razil Metrostav, bude dlouhý 1365 metrů, z nichž 1251 metrů je ražených. Práce na něm probíhaly od loňského května. Také v tomto tunelu budou dvě koleje pro obousměrné propojení hlavního nádraží a nádraží Vysočany a Holešovice. 
Ražba tunelů zahalila lešením pomník Jana Žižky z Trocnova. Tuto největší jezdeckou sochu na světě o váze 16,5 tuny, která údajně není v příliš dobrém technickém stavu, lešení ochránilo před případnými otřesy. Stavební práce na Novém spojení začaly předloni. Záměrem stavby je zmodernizování severní části železničního dopravního uzlu Praha zlepšením jeho propustnosti, zvýšením návrhové rychlosti až na 80 km/h a zvýšením kapacity železničních tratí navazujících na hlavní nádraží. Na stavbě spolupracují vedle firem Skanska ŽS, Metrostav a Subterra také Stavby silnic a železnic. Vedle dvou tunelů, které tvoří jádro stavby, firmy vybudují čtyři železniční mosty, mimo jiné 437 metrů dlouhou estakádu Masarykova a Husitská a 322 metrů dlouhou estakádu Sluncová. Součásti Nového spojení je také silniční estakáda mezi Krejcárkem a Palmovkou, která byla otevřena loni v prosinci.

AKTUALITY (výtah)
13.07.2006	Dopravní noviny	ETP a CBC
Čína na počátku července zprovoznila nejvýše položenou železniční trať světa, která spojila Tibet se zbytkem čínského území. Trasa dlouhá 1142 kilometrů, která protíná zasněženou tibetskou náhorní plošinu, známou jako "střecha světa", spojila město Golmud v čínské provincii Čching-chaj s tibetskou metropolí Lhasou. V nejvyšším bode vlak šplhá do výšky 5072 metrů nad mořem a překonává tak dosavadní rekord andské železnice v Peru. Projekt v hodnotě 4,2 miliardy USD trvale kritizují ochránci přírody i zastánci tibetské kultury. 

Lázně Bohdaneč hostily konferenci o intermodálních trendech v Evropě
13.07.2006	Dopravní noviny	jet
Česká intermodální asociace (ARIP), Dopravní fakulta Jana Pernera Univerzity Pardubice a Fakulta prevádzky a ekonomiky dopravy a spojov Žilinské univerzity uspořádaly v polovině června šestý ročník mezinárodní konference CZ Intermodal Eurokombi. Účastníci konference, která se letos konala pod názvem Trendy intermodality v Evropě, v Lázních Bohdaneč během dvou dní diskutován' o obecných vývojových tendencích kombinované dopravy, možnostech její podpory v celoevropském měřítku i o specifických problémech, s nimiž se intermodalita v jednotlivých zemích potýká. Profesor Vlastislav Mojžíš z Dopravní fakulty Jana Pernera UP v úvodním příspěvku přiblížil historii kombinované dopravy, jejíž počátky sahají do 60. let 20. století. Původně intermodalita znamenala kombinaci námořní a železniční přepravy a jejím cílem byla úspora času a živé práce. V současnosti je záměrem podpory kombinované přepravy především všeobecná racionalizace dělby práce s důrazem na přesun přepravy ze silnice na železnici a vodu, řekl. 
Vlastislav Mojžíš ve svém vystoupení analyzoval i pasáže Bílé knihy, v níž se Evropská komise věnovala otázkám intermodality. K ohniskům celoevropského zájmu při budování funkčního systému kombinované dopravy by podle Vlastislava Mojžíše mělo patřit vytvoření transevropské dopravní sítě na základě harmonizovaných nákladů, budování inteligentních dopravních systémů či zrychlení liberalizace železniční dopravy. V nových členských zemích Evropské unie je pak třeba se zaměřit na výstavbu logistických center. Zatímco v Německu je takových center šedesát, v ČR zatím skutečné logistické centrum stále neexistuje, poznamenal Vlastislav Mojžíš. Náměstek ministra dopravy Ing. Vojtěch Kocourek zdůraznil dvě priority nové dopravní politiky ČR: dosažení vhodné dělby přepravní práce mezi jednotlivými druhy dopravy zajištěním rovných podmínek na přepravním trhu a zajištění kvalitní dopravní infrastruktury. Dále připomněl loni vypracovaný dokument Koncepce a programy podpory kombinované dopravy na období let 2005 až 2010, připravovaný Operační program Doprava pro období let 2007 až 2013 a program provozní podpory zaváděcí fáze nových linek kombinované přepravy pro období 2006 2010, který je určen ke zmírnění hospodářského rizika pro operátory nově zaváděných linek. 
Vojtěch Kocourek připomenul, že v posledních letech se meziroční nárůst kombinované přepravy na území ČR pohyboval mezi 10 a 15 procenty. Pro její širší uplatnění však podle něj v ČR kromě omezeného množství kontejnerů nejsou k dispozici téměř žádné jiné přepravní jednotky. Docent Milan Kováč z Žilinské univerzity seznámil účastníky konference se situací kombinované přepravy na Slovensku. Od roku 1994 vzrostly výkony intermodální dopravy o více než 18 procent; ale i tak tvořily méně něž dvě procenta všech železničních přeprav. Jednou z možností státní pomoci kombinované přepravě je podle Milana Kováče stanovení výrazně nižší regulované ceny za použití dopravní cesty. Takovouto dočasnou státní cenovou regulaci vybraných dopravních výkonů by bylo možné uplatňovat formou závazků služeb ve veřejném zájmu s intervencí státního rozpočtu na pokrytí rozdílu mezi ekonomickou a regulovanou cenou, uvedl Milan Kováč. Další zahraniční účastníci konference (především ze Slovenska, ale také z Německa, Rumunska či Bulharska) informovali o specifických aspektech kombinované přepravy ve svých zemích. 
Závěry 6. konference CZ Intermodal - Eurokombi 
Účastnici konference, pořádané pod záštitou náměstka ministra dopravy Ing. Vojtěcha Kocourka, Ph.D., a organizované Českou intermodální asociaci ARIP, Dopravní fakultou Jana Pernera a Fakultou prevádzky a ekonomiky dopravy a spojov Žilinskej univerzity se shodli na těchto závěrech a doporučeních: 
1. Zařadit rozvoj intermodality mezi priority dopravní politiky s akcentem na její přínos pro životní prostředí a bezpečnost dopravy. Intermodální přeprava začíná byt vnímána na úrovni vlád, podpora je však hlavně verbální. 
2. Výrazněji usilovat o zvýšeni intermodalní přepravy na celkové přepravě; její dosavadní podíl je stále nedostatečný. 
3. Harmonizovat spravedlivě podmínky mezí jednotlivými druhy dopravy, zejména zpoplatněni za použití dopravní cesty. 
4. Před dosažením harmonizace poskytnout státní peníze intermodálním systémům formou výraznější cenové regulace za použiti dopravní cesty pro intermodální (kombinované) přepravy a dočasně cenově regulovat vybrané dopravní výkony jakožto služby ve veřejném zájmu za pomoci státního rozpočtu, aby byl pokryt cenový rozdíl mezi ekonomickou a regulovanou cenou, zejména u nových linek intermodální přepravy. 
5. Finančně podporovat výstavbu infrastruktury intermodality včetně terminálu jako součásti veřejných logistických intermodálních center na nediskriminačních principech. 
6. Rozvíjet intermodalitu ve vazbě na logistické řetězce. 
7. Systémové řešit potřebu, lokaci a alokaci logistických center / intermodálních terminálů panevropsky, zejména v nových členských a asociovaných zemích. 
8. Urychlit proces internalizace externích účinků dopravy. Ustálit metodiku výpočtu externích nákladů, stanovit možné formy jejich promítnuti do dopravních nákladů a přerozdělit finanční prostředky takto vzniklých fondů na rozvoj environmentalné přijatelnějších druhů dopravy. 
9. Intermodalitu systémové provázat s mezinárodním obchodem. 
10. Iniciovat zavedeni terminologie intermodální přepravy, dbát na její důsledné dodržovaní a používaní v koncepčních a legislativních dokumentech. 
11. Věnovat náležitou pozornost interoperabilité, hlavně v železniční dopravě. 
12. Zvýraznit vyznám vnitrozemské vodní dopravy v in-termodalitě. Z hlediska efektivního pokryti narůstajících přepravních nárokuje potřebné vedle investic do železničních tratí a pozemních komunikací rozvíjet i vodní cesty. 
13. Sjednotit normalizaci požadavků na fixaci zboží ve všech druzích dopravy k podpoře intermodality. 
14. Zjednodušit, precizovat a stabilizovat právní prostředí vztahující se k intermodalitě. 
15. Respektovat individualitu zákazníka jako rozhodujícího hráče na přepravním trhu. 
16. Aktivně podporovat a spolupracovat s orgány státní správy v opatřeních na rozvoj intermodality. 
17. Zvýraznit význam inteligentních dopravních systémů pro rozvoj intermodality. 
18. Pokračovat v pořádám konferenci CZ Intermodal -Eurokombi s roční periodicitou střídavé v ČR a SR. 

Nevládní organizace žádají EIB, aby nefinancovala stavbu dálnic
13.07.2006	Dopravní noviny	čtk
Osmnáct českých nevládních organizací žádá Evropskou investiční banku, aby nepodpořila výstavbu rychlostních silnic R43 a R52 a rozšíření dálnice Dl, dokud nebude zhodnocen jejich vliv na zdraví lidí a životní prostředí a dokud nebudou prověřeny možné šetrnější varianty. V červnu to oznámila tisková služba neziskových organizací Press Service. Podle dopisu proti projektům R43, R52 a D1, na něž hodlá ministerstvo dopravy získat peníze od EIB, dlouhodobě protestují občané, občanská sdružení a obce, které jsou ohroženy důsledky plánovaných staveb. Rychlostní silnice R43 má spojit Brno se Svitavami. Odpůrcům vadí zejména její napojení na dálnici D1 v oblasti Brna. Trasa R52 povede z Brna na rakouskou hranici a podle odpůrců by místo ní bylo možné využít současnou dálnici D2 a plánovaný obchvat Břeclavi. V případě plánovaného rozšíření dálnice D1 odpůrci argumentují tím, že již současná intenzita dopravy překračuje zákonné limity hluku a prachových imisí v obcích na jižním okraji Brna. V dopise prezidentovi EIB Philippu Maystadtovi informují nevládní organizace o problematických aspektech těchto dopravních staveb. Banka se zavázala, že bude podporovat pouze projekty, které jsou v souladu s evropským právem v oblasti ochrany životního prostředí. 

Do odborných věcí nepleťme politiku
13.07.2006	Dopravní noviny	Miroslav Zikmund
V úterý 13. června přinesla Česká televize znovu informace o nejisté budoucnosti pražského Masarykova nádraží, které je "trnem v oku" městské radě, jak se lidově říká "velké pražské radnici" (Magistrát hlavního města Prahy). Jedná se o obehranou písničku, založenou na názoru, že lukrativních pozemků v centru města by se dalo využít lépe než trpěním "jakéhosi zbytečného nádraží", které lze buď přemístit jinam, anebo jeho provoz převést na jiné nádraží. Podobné názory sdílí "velká radnice v Brně" a není asi náhodou, že v čele obou radnic jsou osoby s příslušností k téže politické straně. Je přitom pozoruhodné, že odsun brněnského nádraží se má uskutečnit do záplavového území... Je s podivem, že v Německu, kde se několikrát obrací každé euro, než se vydá, zejména pokud jde o peníze daňových poplatníků, bylo na počátku června v Berlíně otevřeno nové "hlavní nádraží", přestože by se lukrativních pozemků v blízkosti Bundestagu zcela jistě dalo využít mnohem lépe než na zbudování nějakého nádraží. 
Otevření nového berlínského nádraží samozřejmé neznamená, že se některé z těch původních zruší a pozemky se rozprodají... Zrušení Masarykova nádraží, kdysi nádraží Praha-střed, plánovali "moudří" soudruzi ideologové na dobu kolem roku 1980 s tím, že se provoz převede na pražské hlavní nádraží. Když se tímto bezesporu revolučním záměrem začali zabývat dopravní odborníci, byť s červenou knížkou v kapse, dospěli k závěru, že ideologicky zadané řešení není technicky možné. Kapacita hlavního nádraží by i při nutné modernizaci takové provozní zatížení nezvládla a rozšířit nádraží není kam. Pokud by se ovšem několik nástupišť nezbudovalo před stávající budovou v místech, kudy vede magistrála (a to v té době jezdilo na Masarykovo nádraží méně vlaků než nyní). Jejich odborné stanovisko akceptovali i jinak neomylní ideologové marxismu-leninismu, a tak v letošním roce oslaví Masarykovo nádraží již 161. narozeniny. 
Nejlepší napojení na systém městské dopravy 
V současné době se z peněz daňových poplatníků modernizuje železniční trať z Libně na Masarykovo nádraží a v rámci Nového spojení se staví estakáda, která umožní přímou jízdu vlaků z Masarykova nádraží do Vysočan. V prostorách samotného Masarykova nádraží se buduje nové řídicí stavědlo, které přispěje ke zkrácení takzvaných provozních intervalů. Všechny tyto finančně náročné investice by byly zrušením nádraží zmařeny. Nepředpokládám, že by pražský daňový poplatník vyslovil souhlas s tím, aby se celostátnímu daňovému poplatníkovi uhradily tyto zbytečné výdaje, a rovněž nepředpokládám, že investoři do lukrativních pozemků někdejšího Masarykova nádraží by byli ochotni nést takovouto finanční zátěž. Masarykovo nádraží má ze všech pražských nádraží nejlepší napojení na systém městské dopravy. Z nejvzdálenějšího nástupiště lze dojít na tramvaj do tří minut, u nádraží je i stanice metra. Takovouto výhodnou návaznost hlavní nádraží neposkytne ani v případě, že by se do Opletalovy ulice vrátily tramvaje nebo že by bylo obsluhováno další trasou metra (D). 
Přesun provozu z Masarykova na hlavní nádraží by pro cestující například do Kralup nad Vltavou znamenal prodloužení cestovní doby o 10 až 15 minut. Pro jakéhokoli dopravce by znamenal zvýšeni provozních nákladů. Jak pro dopravce, tak pro cestující tedy není zrušení Masarykova nádraží výhodou, ale naopak. Případný odsun kolejiště východním směrem by znamenal přesunutí zhruba o 1500 metrů do prostoru Hrabovka, kde ovšem není žádné napojení na městskou dopravu (k metru je to okolo 1000 metrů). Je totiž nutné respektovat existující poloměry oblouků kolejí na Negrelliho viaduktu, takže vize toho, že by se kolejiště posunulo o nějakých 200 až 300 metrů východním směrem pod magistrálu, jsou iluzorní. V podobném duchu je nutno posuzovat i představy o tom, že by se kolejiště zahloubilo. Stávající kolejiště by se totiž muselo zahloubit nejméně o sedm metrů, což by opět znamenalo zásadní problémy s napojením na kolejové oblouky Negrelliho viaduktu, pokud by bylo napojení ze sklonových poměrů vůbec možné. 
Je třeba posoudit ještě náklady 
Odborníci z magistrátu hovoří mimo jiné o tom, že zrušení Masarykova nádraží by umožnilo propojení ulic Opletalova a Na Florenci. Nemohu mluvit za ministerstvo dopravy ani za České dráhy, domnívám se však, že obě instituce by nebránily postaveni podchodu pod kolejištěm Masarykova nádraží, jímž by se obě ulice propojily. Přesněji řečeno: mohla by tam vzniknout obchodní pasáž, z níž by byl možný přístup na nástupiště Masarykova nádraží. Tím by se zvýšila atraktivita Masarykova nádraží z hlediska dostupnosti, protože přestupující cestující z hlavního nádraží (a naopak) by nemusel obcházet celé Masarykovo nádraží (zhruba 600 metrů). Týkalo by se to i cestujících používajících prostředky městské dopravy do zastávky Florenc, respektive ÚAN Florenc. 
I kdyby se ukázalo, že technicky je rekonstrukce hlavního nádraží možná (tedy výstavba nového podzemního nádraží, které by umožnilo převedení provozu), je třeba posoudit ještě náklady. Nejsem si jist, zda by příjmy z prodeje lukrativních pozemků převýšily náklady na nutné stavební práce. K tomu, aby zanedbaná železniční infrastruktura v České republice dosáhla standardní úrovně německých nebo rakouských železnic (bez vysokorychlostních tratí), by totiž bylo třeba nejméně 200 miliard Kč. Z toho je patrné, že ve státním rozpočtu jsou pro železniční infrastrukturu nastaveny jiné priority než provozně neodůvodněné přesuny funkčních nádraží, jejichž jediným cílem je uvolněni pozemků, na nichž stojí, pro "výhodnější" komerční využití. Miroslav Zikmund, České dráhy.

Pod Brennerem začala ražba nejdelšího tunelu světa
13.07.2006	Dopravní noviny	čtk/jet
Za účasti čelných rakouských a italských politiků byla na konci června slavnostně zahájena stavba rekordně dlouhého železničního tunelu. Nový brennerský tunel by se měl s plánovanou délkou 63 kilometrů (včetně návazného innsbruckého tunelu) stát nejdelším železničním tunelem světa. Ceremoniál první ražby se konal na obou stranách hranice. Tunel propojí kolejemi země na sever od Alp se Středomořím. Náklady na jeho výstavbu se odhadují na zhruba osm miliard . Celý projekt by měl být dokončen do roku 2015, vlaky začnou tunelem projíždět o rok později. Cílem stavby, o níž se prvně začalo uvažovat již před sto lety, je přesun části nákladní silniční dopravy, která využívá k tranzitu mezi Rakouskem a Itálií Brennerský průsmyk, na koleje. Tunel je součástí programu výstavby Transevropských dopravních sítí (TEN) Evropské unie. Doba jízdy mezi Innsbruckem a Bolzanem by se díky němu měla zkrátit ze současných dvou hodin na méně než polovinu. 

Význam "pětatricítky" pro region
13.07.2006	Noviny Svitavska	JOSEF JÍLEK
Ministerstvo dopravy v současné době považuje urychlení přípravy a realizaci výstavby rychlostní silnice R35 za prioritní projekt dopravní infrastruktury v ČR. Pro splnění cíle je připraveno garantovat mimořádný přístup i finanční prostředky na výstavbu. Silnice R35 má pro Mor. Třebovou zásadní význam ve zrychlení silniční dopravy na západ směr Pardubice a Praha a severozápad. Zejména méně medializovaný severozápadní směr na Hradec Králové je důležitý pro rozvoj podnikatelských aktivit v automobilovém průmyslu vzhledem k dobrému spojení s Mladou Boleslaví. Významné bude také spojení do polské Vratislavi a německých Drážďan. Výstavba "erpětatřicítky" není naopak příliš významná pro opačný směr, tedy na Olomouc, kde v současnosti existuje prozatím kapacitně vyhovující I/35. 
Z hlediska mezinárodní tranzitní dopravy mezi Čechami a Slovenskem dojde k výraznému odlehčení D1. Zásadní význam silnice pro Moravskou Třebovou nastane v okamžiku realizace dálničního kříže Staré Město, který umožní propojení R35 a R43. Tím dojde k definitivní realizaci myšlenky bývalé "exteritoriální říšské dálnice" - dálkovému propojení Wien - Wroclaw (přes Brno, Moravskou Třebovou do Hradce Králové) a kýženému severojižnímu propojení D1 a R35. Právě teprve existence dálničního křížení R35 s R43 se jeví z hlediska strategického významu jako výrazný potenciál rozvoje území a "lákadlo" pro investory. Bohužel se již asi nikdy nedočkáme pokračování R43 severním směrem do Polska (přes Lanškroun a Králíky), protože tato trasa zůstala dnes již z hlediska skutečné realizace jen zbožným přáním. JOSEF JÍLEK, místostarosta Moravské Třebové.

R55 budí odpor ekologů
13.07.2006	ČT1	Jihomoravský večerník v 18
Moderátor (Michal Fila): 
----------------------------------
Ekologičtí aktivisté se bouří proti plánované výstavbě rychlostní silnice R55, která by měla v budoucnu spojit Olomouc s Břeclaví. Ekologům nejvíce vadí, že silnice zřejmě povede přes chráněnou ptačí oblast Bzenecká Doubrava. Investor proto přišel s netradičním řešením. Silnici v tomto úseku zastřešit umělým tunelem, aby provoz chráněné ptáky nerušil. Ani s takovou variantou ale nejsou ochránci přírody spokojeni a chtějí si stěžoval i u Evropské komise. 
Úsek mezi Rohatcem a Bzencem tvoří jen asi desetinu celkové délky plánované silnice R55, zato je kolem něj zřejmě nejvíce dohadů a stížností. Ekologové a ornitologové se totiž domnívají, že silnice zlikviduje některé druhy chráněných ptáků, kteří hnízdí v oblasti Bzenecké Doubravy. Stížnosti směřují hlavně na Ministerstvo životního prostředí, které projekt stavby posuzovalo a odsouhlasilo. 
Miroslav Patrik, předseda sdružení Děti Země: 
----------------------------------
Dojde k likvidaci některých chráněných ptáků, zejména lelka lesního, možná i skřivana. 
Investor chce proto problematický úsek silnice zastřešit. 
Jan Hoření, Ředitelství silnic a dálnic: 
----------------------------------
Bude to nějaká lehká konstrukce z oceli, skla, plastu nebo něčeho podobného. 
Ekologové ovšem tvrdí, že zastřešení 13 km silnice nic nevyřeší. Vozovka prý bude i přes ochranné stěny vyzařovat teplo a to bude živočichy přitahovat. 
Miroslav Patrik, předseda sdružení Děti Země: 
----------------------------------
Druhý aspekt, který se podle nás neposoudil, je to, že řada ptáků je citlivých na hluk a tady se hluk neřešil. 
Okolní starostové naopak stavbu silnice vítají i z toho důvodu, že jejich obcím uleví od kamionové dopravy. 
Pavel Čejka, starosta Bzence: 
----------------------------------
Řešíme problém občanů a těch občanů je podstatně víc, než ptáků. 
Sdružení Děti Země chce nyní hledat pomoc až u Evropské komise a ministrovi životního prostředí slibuje nominaci do ankety Ropák roku. stavbu rychlostní komunikace R55 z Olomouce do Břeclavi schválila vláda už v roce 1999, od té doby se podařilo postavit pouhé 2 km silnice. 

Přes ptačí rezervaci až do Bruselu
14.07.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Morava	vha
O stavbě nové rychlostní komunikace R55 ve východní části kraje bude možná rozhodovat i Evropská komise. Ekologické a další organizace jí totiž hodlají poslat stížnost, že ministerstvo životního prostředí dovolilo, aby nová silnice vedla i přes evropsky chráněnou ptačí rezervaci mezi Bzencem a Moravským Pískem. "Tím ekologové ovšem zdejší obce odsoudili k tomu, že se zadusí. Projíždí jimi jedno auto za druhým, spousta kamionů a situace je už neúnosná," uvedl šéf životního prostředí ve Veselí nad Moravou Petr Michna. Podle Dětí Země, České společnosti ornitologické a dalších organizací může ovšem nová silnice některé vzácné druhy ptáků zlikvidovat a tvrdí, že ministerstvo porušilo zákon, protože neprověřilo jinou trasu. "Nezbývá nám, než použít právní ochranu a podat soudní žalobu," uvedl Miroslav Patrik z Dětí Země. Podle ministerstva však jiné trasy už prověřeny byly při tvorbě územního plánu Hodonínska. I jiné trasy by se prý dotkly chráněných lokalit, například CHKO Bílé Karpaty. 

Ekocentrum Altus má nové sídlo, bude řešit problémy veřejnosti
14.07.2006	Noviny Chrudimska	vv
Spolu s dalšími devatenácti poradenskými a vzdělávacími centry v Královéhradeckém a Pardubickém kraji díky finanční podpoře Evropské unie zahájilo činnost Ekocentrum Altus v Chrudimi. Ekoporadna v rámci Ekocentra Altus poskytuje bezplatně informace občanům, ale i institucím a podnikům. "Pro veřejnost je otevřena v pondělí od 10.00 do 17.30 hodin a ve čtvrtek od 13.00 do 17.30 hod. Umístěna je v kanceláři Občanského sdružení Altus v chrudimském Obchodním a administrativním centru v Tovární ulici 1112 - budova bývalého Lateru," uvádí jednatel sdružení Roman Málek. Cílem poradenských center je poskytovat široké veřejnosti informace z oblasti ochrany přírody a krajiny, odpadového hospodářství, alternativních zdrojů energie, ekologického zemědělství, zakládání a údržby zeleně atd. Projekt je určen především dospělé veřejnosti a je spolufinancován Evropským sociálním fondem a státním rozpočtem České republiky prostřednictvím Operačního programu rozvoje lidských zdrojů a Ministerstva životního prostředí. Dotazy do poradny je možno posílat na emailovou adresu ekoporadna@chrudimka.cz nebo telefonovat na 463 351 112 či 739 033 780. 
Ekocentrum Altus kromě samotné poradny připravuje řadu akcí, které jsou v Chrudimi již tradiční: Den Země, Den bez aut, Netopýří noc či činnost Oddílu mladých ochránců přírody. Ale nabídne i nové akce. "Novinkou bude kurs angličtiny se zaměřením na environmentální terminologii nebo cykly podzimních a jarních exkurzí do přírody Krok za krokem přírodou. Pozornost bude věnována i zlepšení informovanosti o změnách týkajících se ochrany přírody, především seznámení s nově vznikající evropskou soustavou chráněných území NATURA 2000," prozrazuje vedoucí projektu Naděžda Gutzerová, která na starost ve sdružení část projektu KAPKA 21 (Královéhradecký a Pardubický kraj: Agenda 21 pro každého) - síť informačních, poradenských a vzdělávacích center pro udržitelný život. Ten je realizován Střediskem ekologické výchovy a etiky Rýchory - Sever v rámci grantového schématu MŽP " Síť environmentálních informačních a poradenských center" ve spolupráci s dalšími deseti partnery (Královehradecký a Pardubický kraj, Univerzita Hradec Králové, Univerzita Pardubice, Rozvojová agentura, Ekocentrum Paleta). 

Opravou hřbitova práce Areky nekončí
15.07.2006	Moravskoslezský deník		jš, mk
Dvacetiletá studentka sociologie na Univerzitě Palackého v Olomouci Michaela Pavlíková se jako členka Areky stará o organizační záležitosti. " Jsem pravá ruka vedoucí Kateřiny Havláskové. Když nejsem ve škole, jsem tady. Tedy kromě víkendů. Když je potřeba něco udělat, tak to udělám," tvrdí Michaela. Členkou Areky se prý stala díky své kamarádce, když se jí zalíbily organizace výletů do Prahy nebo do Brna. " Tři roky jsem byla členkou opavského zastupitelstva dětí a mládeže a pak jsem přešla do kanceláře sdružení. Tady pomáhám už dva roky," říká dobrovolnice. K projektu na obnovu židovského hřbitova v Opavě se dostala prostřednictvím oslav židovské kultury, které Areka organizovala letos v červnu. Na opravu židovského hřbitova se navíc přijede podívat Petr Špunar, správce židovského hřbitova v Brně. " Přímo na hřbitově sice pracovat nebudu, ale organizační práce je na projektu také dost," míní budoucí socioložka. S vedoucí Areky Kateřinou Havláskovou ji pojí kamarádský vztah. Přestože věkový rozdíl není malý, na běhu sdružení se podílejí společně. " Jde tu o spolupráci. Já něco vymyslím, ona něco vymyslí. A pak to dáme dohromady. Nikdy neřekne, že něco udělat nejde," popisuje Michaela. Při příležitosti podobných akcí, jako je oprava židovského hřbitova, spolupracuje Areka s městem a s krajem. " Na podobné akce potřebujeme granty, jinak by to ani nešlo. Navíc se účastníme setkání parlamentů pro děti a mládež nebo spolupracujeme s podobnými spolky jako jsme my, třeba se Střediskem environmentální výchovy v Krnově," vysvětluje dobrovolnice. Sama tvrdí, že ji židovská kultura zasáhla. " Když zde probíhala výuka židovských tanců, tak jsem se účastnila. Už dříve jsme se na jednom semináři učili hebrejsky a zpívali židovské písničky, takže jsem si z toho vzala docela dost." Ovšem činnost Areky opravou hřbitova nekončí, naopak už má na září naplánovanou akci Den bez aut.

Evropští poslanci v Brně
15.07.2006	Právo-jižní Morava	jac
Zástupci Výboru pro regionální rozvoj Evropského parlamentu, poslanci z Česka, Estonska, Francie, Itálie, Polska a Řecka a také vysocí úředníci EU navštívili ve čtvrtek Brno, kde se seznámili s projekty spolufinancovanými Unií. Tématem společného setkání s představiteli města byly podle náměstka primátora Miroslava Hoška i projekty, u kterých město bude Unii o příspěvek žádat. Jde například o rekonstrukci vily Tugendhat, zpřístupnění brněnského podzemí nebo projekt rekonstrukce železničního uzlu Europoint Brno. Ten má přinést propojení transevropské železniční sítě TEN. Podle Hoška si europoslanci prohlédli jižní část Brna, kde by se mělo stavět nové nádraží, z 16. poschodí M paláce, odkud je celé dotčené území nejlépe vidět. "Prezentace vyústila v hodinovou debatu, při které se projevilo, že europoslanci jsou o projektu dobře informováni," řekl Hošek, podle kterého dva poslanci z Estonska a Itálie po diskusi prohlásili, že projekt budou podporovat. 

Areál za Lužánkami se dočká změn do čtyř let
15.07.2006	Mladá fronta Dnes-Brno	IVANA SVOBODOVÁ
Čím to, že si Brno letos tak polepšilo? Město investovalo do nových pracovních příležitostí, jak v Technologickém parku, tak na Černovické terase. "Ale hlavním důvodem růstu jsou lepší ekonomické výsledky firem, které v Brně podnikají. Vstupem České republiky do Evropské unie se jim otevřely velké příležitosti," říká primátor Brna Richard Svoboda (ODS). 
* Těch téměř 400 milionů navíc, co s nimi bude? 
Nechci vzbudit dojem, že teď je chvíle, kdy by si starostové městských částí měli začít říkat, kde chtějí koupaliště a kde kulturní dům. Před městem jsou obrovské výdaje do investic v dopravních stavbách, zejména velký městský okruh a rekonstrukce železničních koridorů. 
* Takže nic navíc, peníze půjdou do staveb, s nimiž se počítá? 
A taky do městské vybavenosti. Každý obyvatel chce mít slušnou veřejnou dopravu a kvalitní osvětlenou silnici a osvětlený chodník ke svému domovu. A každý chce kanalizaci. 
* To vypadá, jako byste mluvil o samozřejmostech... 
Možná pro lidi v centru, ale v okrajových částech jsou ještě problémy i se základní vybaveností, což je v 21. století ostudné. A ještě k těm penězům, přirozeně každé zastupitelstvo při schvalování rozpočtu chce udělat pro občany něco v uvozovkách viditelného, nějakou stavbu, u které se přestřihne páska. 
* Tak by konečně mohly vyjet bagry za Lužánky, když jsme tak pěkně ušetřili, ne? 
Nedostatečná sportovní vybavenost je jedním z hlavních témat příštího volebního období. 
* Z těch nešťastných stadionů se stal symbol neschopnosti města... 
Před dvěma lety se nám podařilo vykoupit zdevastovaný stadion za Lužánkami, který městu předtím nepatřil. Stáli jsme před dvěma možnostmi, buď jít rekonstrukcí po částech, nebo řešit problém areálu celistvě. 
* Co myslíte vy? 
Díval jsem se na to jako politik a chtěl jsem, abychom do voleb postavili novou polyfunkční halu místo zdevastovaného zimního stadionu, poté fotbalový stadion. Myslím, že město chce vidět ten úspěch, ten první krok. Ale rozumím většinovému rozhodnutí kolegů, kteří chtěli projekt uchopit jako modelový projekt PPP (placený z veřejných i soukromých peněz - pozn. red.). Bude se hledat investor z privátní sféry. 
* A když se nenajde? 
Pak může následovat to druhé řešení. Jsem přesvědčen, že areál během příštích čtyř let určitě dozná změn. 
* Vraťme se zpátky k městským penězům. Z té sumy navíc asi máte radost, že? 
To ano. A taky mám pocit, že se opakuje historie. Hospodářský vývoj Brna za první republiky byl poněkud zpožděn ve srovnání s rozvojem českého prostředí. Brno ho zažilo až v desetiletí 1928 až 1938, zato to byl obrovský hospodářský boom. Zdá se mi, že jsme zase potřebovali 10 let na to, aby Brno zvládlo ten obrovský úpadek strojírenství a textilní výroby, na nichž stála brněnská ekonomika. A z vlastních zdrojů si vytvořilo potenciál firem, které mají velký hospodářský růst. I tím, že kvalita lidí a geografická poloha sem nalákaly řadu zahraničních investorů. 
* Takže čekáte dalších deset let rozkvětu? 
Já doufám, že tentokrát dostaneme víc než jen deset let a že dokončíme i ty velké projekty, na které Brno za první republiky myslelo. Třeba přesun nádraží, který se kvůli válce neuskutečnil. Aby se splnil stoletý sen o moderním Brně. 

Demokracie vítězí u nádraží
15.07.2006	Rovnost	ZDENĚK KOUDELKA
V brněnském referendu o poloze vlakového hlavního nádraží se většina účastníků sice vyslovila proti nové poloze nádraží, ale výsledky nebyly závazné, jelikož se referenda nezúčastnila alespoň polovina voličů. Důvodem bylo i to, že podporovatelé výstavby nového nádraží nabádali k neúčasti při hlasování. Domnívali se, že tak podpoří novou polohu nádraží, když referendum nebude platné. Tato taktika byla chybná. Referendum sice nebylo platné, nicméně bojkot referenda části zastánců nové polohy nádraží měl za následek, že hlasující přesvědčivě podpořili zachování stávající polohy nádraží. Později se ukázalo, že právní závaznost je odlišná od závaznosti politické. Přestavba železničního uzlu v Brně je závislá na podpoře státu i Evropské unie. V Evropě je přímá demokracie a účast občanů při rozhodování zásadních akcí vysoce ceněna, přičemž při referendech není většinou podmínka minimální účasti. Prostě rozhodují ti, co přijdou k hlasování. Z tohoto pohledu je výsledek brněnského referenda hodnocen jako většinové vyjádření Brňanů proti této stavbě. 
Postoj některých našich politiků, kteří referendum jako způsob politického rozhodování odmítají, je v Evropě politickým dinosaurismem. Ti, kteří nabádali podporovatele nové polohy nádraží k bojkotu referenda, se dopustili politické hlouposti a projektu uškodili. To si nyní uvědomilo vedení Brna a zvažuje po rozsáhlé vysvětlovací kampani průzkum veřejného mínění o modernizaci železničního uzlu. Cíl je jasný. Získat podporu voličů pro velký projekt v Brně, který může výrazně pomoci rozvoji města, a překonat záporný dopad odmítnutí tohoto projektu většinou hlasujících v minulém referendu. Brno tak může vstoupit do dějin politické demokracie na Moravě, ve Slezsku a v Čechách nejen tím, že se v něm konalo největší místní referendum, ale i tím, že se pod tlakem evropské politické kultury přehodnotí vztah k občanům nejen jako objektům politiky, ale jako k těm, kteří se na politickém rozhodování podílejí. Pokud se podaří získat většinu lidí pro velké projekty, tak to pomůže nejen těmto projektům, ale rozvoji skutečné demokracie u nás. Autor přednáší ústavní právo na PrF MU Brno.

Část silnice R55 ohrožuje ptáky, tvrdí ochránci
15.07.2006	Mladá fronta Dnes-střední Morava	JITKA MOŤKOVÁ
Zahájení stavby rychlostní silnice R55, která má spojovat Olomouc, Přerov, Hulín a Břeclav, se zřejmě opozdí. K Evropské komisi totiž právě směřuje stížnost ochránců přírody na část projektu pro jižní Moravu. Ochráncům se nelíbí se, že by připravovaný úsek silnice mezi Bzencem a Strážnicí měl přetnout zvířecí migrační cesty a především významnou ptačí oblast Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví. Přestože nedořešený spor o zhruba sedmnáct kilometrů cesty nejspíš start budování daného úseku zbrzdí, podle mluvčího Ředitelství silnic a dálnic Jana Hoření by se vůbec neměl dotknout výstavby silnice v Olomouckém kraji. "Jde o samostatné úseky žijící tak trochu svým vlastním životem. Mají svůj příběh, jejich vznik provázejí jiné okolnosti. A každá dálnice se staví postupně," mírnil možné obavy Středomoravanů Hoření. "Jistě, jednou dojde k propojení všech částí, ale výstavba silnice R55 je teprve v počátcích. Jde v dnešní době vlastně o takovou skicu," pokračoval Hoření. 
Pro úsek Olomouc - Přerov se podle něj teprve dokončuje takzvaná EIA, tedy materiál, v němž odborníci posuzují vlivy navržené varianty stavby na životní prostředí. Až pokud daný návrh "projde", začne výkup pozemků a firma požádá o stavební povolení. "Než se vůbec začne stavět, uplynou ještě roky. Navíc se vše bude odvíjet také od financí, které budou k dispozici, a dalších okolností," podotkl Hoření. Ten pokládá za reálný termín zahájení stavby silnice na střední Moravě až po roce 2010. Byť je tak budování silnice R55 poměrně vzdálenou záležitostí, ve vsích na trase v kraji na ni už netrpělivě čekají. 
"Z pohledu každodenního života lidí to bude určitě úleva. Čím dříve se úsek začne budovat, tím lépe," řekl starosta Kokor Oldřich Horák. Touto vesnicí denně projedou stovky aut. Plánovaná komunikace podstatný díl dopravy ze vsi odvede. "Podle již hotových studií by stavba měla ve většině dopadů na okolní prostředí přinést výhody. Snížila by se prašnost, hlučnost a vůbec zlepšila kvalita života," dodal Horák. Podle něj starosti místním dělají i výtluky, které na dnešní silnici ve vsi jsou. "Plán stavby dané rychlostní komunikace je vyhlídkou na lepší časy," poznamenal Horák. Obdobně situaci vnímá obyvatel nedaleké Krčmaně Josef Růžička: "Už aby zdejší dopravu odklonili a vedli ji ,spodem`. Bydlím přímo u silnice. A někdy je to opravdu hrozné. Bude to velká úleva." 
Nápad na vznik rychlostní komunikace R55 vznikl zhruba v roce 1993. Vynutily si jej přetěžované silniční tahy při řece Moravě. Na trase dnešní páteřní silnice I/55 leží řada obcí v její těsné blízkosti. Někde vede tato cesta přímo přes centra. Momentálně je v provozu z celé délky budoucí R55 pouze 1,2 kilometru. Tento úsek spojuje městské části Olomouc-Holice a Vsisko. Vznikl hlavně kvůli dálniční křižovatce silnic R35 a budoucí R55. Ta odsud za čas povede jižně k Přerovu na budoucí křižovatku s dálnicí D1. Odtud do Kroměříže přes Hulín a dál na jih přes Otrokovice, Uherské Hradiště a Hodonín k Břeclavi. "Všechny stavby R55 mají schválený investiční záměr," popsal Hoření. Staví se už severovýchodní obchvat Otrokovic a na jeho jihovýchodní část je již vydané územní rozhodnutí. Část Hulínu-Skalka je před vydáním stavebního povolení. Problémem je stavba, která má protít právě ptačí oblast Natura 2000 Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví. 

Dokončení dálnice do Hradce
15.07.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	Miroslav Patrik
Jak to vidí: Výstavba provizorního sjezdu z dálnice D11 před Hradcem Králové ještě nezačala. Pochybuji, že Ředitelství silnic a dálnic České republiky splní svůj slib a na konci roku skutečně otevře v plném profilu dálnici D11 z Libic nad Cidlinou až k provizornímu sjezdu u Plačic před Hradcem. Magistrát v Hradci Králové totiž dosud zřejmě nevydal žádné územní rozhodnutí ani stavební povolení pro řadu potřebných staveb, které zajistí bezproblémový sjezd automobilů z dálnice na současné komunikace. Nedovedu si představit, že se investorovi podaří v tak krátké době získat všechna rozhodnutí, zahájit výstavbu nutných staveb a do konce roku vše stihnout. Domnívám se, že termín skutečného zprovoznění dálnice se posune o několik týdnů. Dálnice D11 je typickým příkladem velké dopravní stavby, při jejíž přípravě státní úředníci opakovaně porušovali zákony. Krajský soud v Hradci Králové letos v dubnu uznal žalobu Dětí Země a zrušil stavební povolení pro dvě polní cesty v rámci výstavby mimoúrovňové křižovatky u Sedlic jako součást nové silnice R35, která kříží dálnici D11. Krajský úřad a magistrát v Hradci Králové totiž Dětem Země neumožnily se tohoto stavebního řízení zúčastnit. Nové stavební řízení dosud nebylo zahájeno. Miroslav Patrik, ekologické sdružení Děti Země.

Dopravní zprávy. Elektronický 14deník s články a jejich rešeršemi o vlivu dopravy na životní prostředí.
Ročník VIII., číslo 7A/2006 (červenec). Zdarma vydává Český a Slovenský dopravní klub, Cejl 48/50, 602 00 Brno, tel./fax/zázn. 545 210 393, dopravni.klub@ecn.cz. Časopis je také na internetové stránce http://dopravniklub.ecn.cz. Šéfredaktor Miroslav Patrik, spolupracovníci Jana Sobotková a Martin Hyťha. Objednávky adresujte na vydavatele. Další finance je možné posílat na účet klubu. Bankovní spojení: ČSOB Praha, Poštovní spořitelna, číslo účtu 107650089 / 0300.
Velmi uvítáme vaši pomoc při propagaci časopisu.