DOPRAVNÍ ZPRÁVY č. 8B/2006 (srpen)

Elektronický 14deník s články a jejich rešeršemi o vlivu dopravy na životní prostředí.

Kolem R35 jsou stále spory
16.08.2006	Orlické noviny		JIŘÍ KONÍČEK 
Vysoké Mýto stále trvá na požadavku, aby se trasa R35 vedla za Bučkovým kopcem. Několik let se intenzivně debatuje o variantách trasy rychlostní komunikace R35 napříč Orlickoústeckem. Po úvahách a debatách o "severu" je nyní aktuální přiklonění k "jihu". Problematika rychlostní komunikace R35 zaměstnává místní politiky i po nedávném rozhodnutí zastupitelů kraje věnovat do budoucna pozornost "jihu". 
Stanovisko se nemění 
Postupně se objevily odmítavé názory a stanoviska i v tomto případě. Roli sehrál požadavek Litomyšle stavět trasu za městem blíže k Němčicím, což zřejmě nevzbudí v Němčicích nadšení. Zřejmě nejjasnější pozice je v této části Orlickoústecka v případě Vysokého Mýta. Vedení města několik let deklaruje, že zásadně trvá na průběhu trasy R35 severně od města za Bučkovým kopcem, tedy mezi Bučkovým kopcem a Chocní, nikoliv mezi okrajem města a Bučkovým kopcem. Potvrdil to včera místostarosta Martin Krejza: "Ctíme toto stanovisko, neustupujeme z požadavku, k němuž jsme se dříve rozhodli. Počítáme totiž, že když se připravuje silniční obchvat města, vzala by nám ho rychlostní komunikace a spousta aut by se stejně městu nevyhnula." Není ani důvod, aby se rada a zastupitelstvo znovu tématem zabývaly, spíše jen v diskusi. "Mezi okrajem města a Bučkovým kopcem máme jisté záměry. Nepůjde o výstavbu bytů, spíše to bude prostor pro průmyslové využití," dodal místostarosta. Byla by to výhledově druhá oblast s tímto zaměřením ve městě; po převážně využitém rozsáhlém areálu po sovětské armádě, kde se významně "uchytily" podnikatelské aktivity. 
Každá varianta dobrá 
Velmi jednoduché stanovisko vyjádřil starosta Hrušové Petr Procházka: "Každá varianta je pro naši obec lepší než současná situace. Provoz přes Hrušovou je obrovský, doprava musí pryč. V podobném duchu se mě ptali starostové okolních obcí na můj názor, říkal jsem jim, že hlavní bude přestat kecat a začít stavět." Trasa R35 by v případě Hrušové vedla až za vesnicí směrem k Tisové, v blízkosti obce je totiž záplavové území, tam se zřejmě stavět nebude. Navíc je v těch místech v podzemí zdroj pitné vody. 

Holešov konečně získá obchvat
16.08.2006	Mladá fronta Dnes-východní Morava	KAREL TOMAN jr.
Už za tři roky odvede obchvat z města pětinu aut. Silniční obchvat by mělo za tři roky získat město Holešov. Dva a půl kilometru dlouhá stavba za zhruba čtvrt miliardy korun ulehčí centru města až o pětinu ze stávající automobilové dopravy. Náměstím přímo v centru města jezdí už desítky let tisíce osobních i nákladních aut, která ale v Holešově vůbec nestaví. Nový obchvat bude navazovat na chystanou rychlostní komunikaci R49 z Hulína do Otrokovic velkým kruhovým objezdem u Martinic. Měl by odvést tranzitní dopravu za město směrem k Dobroticím. U Martinic vznikne také sjezd pro chystanou strategickou průmyslovou zónu. Stavba, kterou bude chtít Zlínský kraj zčásti zaplatit z evropských fondů, začne v roce 2008. "Byla zpracována tak zvaná vyhledávací studie trasy obchvatu. Ta slouží jako podklad pro změnu územního plánu," říká František Brachtl, který má na krajském odboru dopravy a silničního hospodářství na starosti koncepci dopravní infrastruktury. Ředitelství silnic Zlínského kraje nyní zpracuje podle Brachtla investiční záměr. Holešov se už připravuje na výkup potřebných pozemků. Dopravně přetížené centrum trápí Holešov už bezmála dvě desítky let. Křižovatka v centru byla pověstnou "zátkou" v regionální dopravě. 
"Bylo to šílené. Stávaly tu kilometrové fronty ve všech směrech až za město," vzpomíná holešovský starosta Ctirad Otta. Myšlenka na obchvat se proto v Holešově objevila už za minulého režimu. V územním plánu byl už zanesen obchvat, který míjel centrum, byl by ale přitom veden stávající zástavbou. Musely by proto kvůli němu padnout některé domy a město by přišlo o svou klidovou zónu. Dopravní problémy centra by toto řešení jen posunulo o pár set metrů dál. Plán na starý, tak zvaný vnitřní obchvat, proto město nakonec před čtyřmi lety opustilo a začalo uvažovat o obchvatu vnějším. Plynulost dopravy v centru se nedávno zlepšila vybudováním kruhového objezdu na přetíženém náměstí. "Nicméně problém dopravní zátěže to neřeší," tvrdí starosta Otta. Tu by měl vyřešit až obchvat. 
"Přivaděč od silnice R49, napojení průmyslové zóny, cesta do Holešova a obchvat," vypočítává nad plánem jednotlivá "chapadla" budoucího kruhového objezdu u Martinic holešovský místostarosta Josef Bartošek. Jeho prst pak na plánu opíše červeně vyznačenou trasu budoucího obchvatu. Ta skončí u dalšího kruhového objezdu u holešovské obory. Podle Bartoška bude vyvýšený a bude mít opěrné zdi. Těsně u něj totiž obchvat mostem "přeskočí" železnici. "Úlevu od dopravy městu přinese už obchvat. Silnice R49 ji ale ještě znásobí. I auta z Hulína do Bystřice pod Hostýnem totiž raději pojedou přes Martinice, a ne jako dosud přes Holešov," uvažuje Bartošek. Pokles dopravního zatížení v centru města odhaduje na dvacet procent. 
Nový obchvat (budoucnost dopravy v Holešově) 
Jihovýchodní obchvat Holešova by měl stát už za tři roky. Bude navazovat na chystanou rychlostní komunikaci R49 z Hulína do Otrokovic velkým kruhovým objezdem u Martinic. Tranzitní dopravu by měl obchvat vyvést za město směrem k Dobroticím. Zlínský kraj chce stavbu zčásti zaplatit z evropských fondů. 

Lidé se mohou vyjádřit k dálnici D3
17.8.2006	Mladá fronta DNES-střední Čechy	ČTK
Lidé mají tento týden poslední možnost se vyjádřit k návrhu plánu velkého územního celku okresu Benešov, jehož součástí je i trasa budoucí dálnice D3. Podle Strany zelených (SZ) ale o tom Středočeský kraj obce nedostatečně informoval. Členka SZ a bývalá náměstkyně ministra životního prostředí Eva Tylová se obává, že krajský úřad chce projednávání trasy dálnice před občany utajit. Jeho mluvčí Martin Kupka to odmítá. „Pokládám za projev arogance, že krajský úřad zahájil projednávání na začátku prázdnin, kdy řada občanů odjíždí na dovolenou,“ řekla Tylová. Občané podle ní nemají dost informací o trase dálnice. „Necítím dluh v tom, že by kraj zanedbal informování veřejnosti,“ řekl Kupka.

Cesta do Vídně se ještě zjednoduší
17.8.2006	Mladá fronta DNES-jižní Morava	VOJTĚCH SMOLA
Otázka, zda je lepší jezdit do Vídně přes Mikulov, anebo raději přes Znojmo, není ještě zdaleka zodpovězena. Výhodnost obou tras se bude v příštích letech stále měnit, tak jak budou mezi oběma městy přibývat rychlostní silnice a mizet nebezpečné úseky. Naplánovaných úprav je nemálo, příprava mnoha z nich ale vázne. Kde se řidiči mohou těšit na zlepšení?
Silnice Znojmo-Pohořelice. 
Pětatřicetikilometrová komunikace je v dezolátním stavu řadu let. Od roku 1999 na ní vyšetřovali policisté přes čtyři sta nehod, při nichž přišlo o život přes deset lidí, přes dvě stě bylo zraněno. Podle plánů Ředitelství silnic a dálnic má silnice zůstat dvouproudá, měly by z ní ale zmizet nebezpečné úseky. Dělníci například sníží některá terénní zvlnění, čímž se zlepší viditelnost. Rekonstrukce má začít v roce 2008.
Obchvat Lechovic. 
Lechovice ležící mezi Pohořelicemi a Znojmem jsou jedinou obcí, kterou dnes řidič jedoucí z Brna projede. Stavba obchvatu obce měla začít vloni, na silnici však stále chybí potřebných 550 milionů korun. Ani pro letošek se v rozpočtu Státního fondu dopravní infrastruktury nenašla na zdevastovanou komunikaci ani koruna. Součástí lechovického obchvatu má být pět mostů o celkové délce dvě stě metrů. Celkem bude 4,5 kilometru dlouhý. Obchvat Chvalovic s návazností na obchvat Znojma. O plánovaném obchvatu se mluví roky. Ulevit má řidičům, ale zejména obyvatelům obce nacházející se na hlavní trase blízko hraničního přechodu Hatě-Klein Haugsdorf. Silničáři však stavbu v příštích letech neplánují. Zatímco přípravy na obchvat Znojma vrcholí, obchvat Chvalovic a jeho zakončení na Hatích se nezačal ještě ani projektovat. „Stále totiž nebyl schválen územní plán,“ zdůvodnil nedávno šéf brněnského Ředitelství silnic a dálnic Jiří Rupp. Plánovaný chvalovický obchvat pokračující dál na Znojmo tak nebude podle odhadu silničářů hotov minimálně v příštích deseti letech.
Silnice Hatě - Vídeň. 
Zbylých přibližně patnáct kilometrů vysokorychlostní tříproudé silnice vedoucí z Hatí přes Hollabrunn až k dálnici A22 Vídeň-Stockerau má být vystavěno do konce roku 2009.
Rychlostní silnice Pohořelice - Mikulov. 
O trasu silnice R52, která má vést obdobnou stopou jako stávající hlavní spojnice Brna a Vídně přes Mikulov, se vedou dlouhodobé spory. Čtyřproudá silnice má na české straně vzniknout rozšířením stávající silnice I/52. Odpůrcům vadí, že rušná silnice by vedla přímo mezi vinicemi pod pálavskou chráněnou oblastí. Kamiony směřující do Vídně od bratislavské dálnice D2 by navíc projížděly Lednickovaltickým areálem, který je zapsán na seznamu světového kulturního dědictví UNESCO. Jihomoravští zastupitelé již částečně dali zelenou výstavbě rychlostní silnice Brno-Vídeň v kontroverzní trase kolem Mikulova loni v prosinci. Tehdy schválili návrh zadání územního plánu Břeclavska, kde je budoucí dálnice vyznačena. Nový územní plán je jednou z podmínek, aby Ředitelství silnic a dálnic mohlo se stavbou rychlostní komunikace začít. Definitivní podobu potřebné silnici tak dá až odsouhlasení územního plánu. Odpůrci tvrdí, že mnohem šetrnější než rozšiřování silnice I/52 by bylo využití stávající dálnice D2, která vede o několik kilometrů východněji z Brna do Břeclavi. „Vytvořením obchvatu Břeclavi jsme schopni za minimálních nákladů dosáhnout kapacitního spojení s Rakouskem,“ obhajuje alternativní variantu krajský zastupitel za zelené Mojmír Vlašín. Dálnice kolem Mikulova bude podle něj předražená a zničí unikátní přírodu v okolí. Proti takovému návrhu se ale postavilo i ministerstvo životního prostředí. Schválený návrh územního plánu Břeclavska proto nyní stíhají protesty a petice a stavba se neustále oddaluje.
Rychlostní silnice Mikulov - Vídeň. 
Přestože na české straně není zatím vůbec jasné, kdy a jestli vůbec dálnice kolem Mikulova vznikne, na rakouské straně se již schyluje k první etapě stavby dálnice z Vídně k hraničnímu přechodu DrasenhofenMikulov. Začít stavět se má příští rok, celá komunikace by měla být hotova v roce 2011. I u rakouských sousedů ale budí tato komunikace vlnu protestů a stížností, které by ještě mohly situací zamíchat.

Všichni na koleje?
17.8.2006	Ekonom	LIBUŠE BAUTZOVÁ
Už před pěti lety po teroristických útocích v New Yorku a teď znovu se objevují úvahy o větším využití železnic jako alternativy k letecké dopravě. Když se 11. září 2001 na newyorském Manhattanu sesypalo World Trade Center, hojně se používalo okřídlené »Svět už nebude nikdy stejný jako dřív«. Ti, kdo to hlásali, měli pravdu v jednom: Kdo si spojoval pojem globalizace s větší svobodou, musel uznat porážku. Svět je sice více provázán a pospojován, ale není bezpečnější, lidem otevřenější. I v Česku jsme si možná po listopadu 1989 mysleli, že budeme třeba jednou na víkend jezdit do Ameriky. A že za pár desítek let nebudou nutné ani speciální cestovní doklady - tak jako dnes v EU. Že cestu kolem světa si bude moci dopřát každý, kdo si na ni našetří. A že to bude putování bezpečné. Smutné zjištění je, že svět jde opačným směrem. Co se ale nezměnilo, je chuť či potřeba cestovat. Nepotvrdilo se, že by lidé v obavě o život přestali létat. I tak jsou teroristické útoky, byť jen v podobě potenciální hrozby, pro aerolinie tvrdou ranou. Jako by nestačila rostoucí cena ropy, která zvyšuje náklady na letecké palivo na úroveň, o níž se šéfům společností nezdálo ani v nejhorších snech. Navíc místo aby aerolinky investovaly do technologií umožňujících rychlejší odbavení a větší komfort cestujících, musejí dávat prostředky primárně do bezpečnosti - do rentgenů, na platy dalších zaměstnanců, kteří budou chtě nechtě pasažéry obtěžovat. Jistě, drsně řečeno, lepší se nechat vyzout z bot a strávit pár hodin na palubě bez laptopu, než být mrtvý...
Kdo cestuje často mezi Bruselem a Paříží, ví, že je pohodlnější a rychlejší jet vlakem než letět. Budeli nutné být u odbavení pět hodin před odletem, vyplatí se železnice i na delší tratě. Jenže opravdu kvalitní spoje, které by mohly směle konkurovat letecké dopravě, nejsou všude, dokonce ani všude v západní Evropě. Je to velká výzva. Možná by mohla Unie přehodnotit plány na budování transevropských železničních spojení a učinit z nich prioritu. Pravděpodobně nejde ani tolik o výstavbu nových tratí, jako o jejich modernizaci a o nové vlaky. Možná se dočká realizace i drahý magnetický supervlak, který dodaly německé firmy zatím jen do Číny. Připusťme, že vlaky nejsou žádné komplexní řešení. Na druhé straně může železnice odlehčit přetíženým letištím (a silnicím jakbysmet), o životním prostředí nemluvě. Je to berlička s léčivými účinky. Ale stejně jako francouzské hole nevyléčí zlomenou nohu, nemohou sebemodernější a seberychlejší vlaky zbavit lidstvo nebezpečí teroristického útoku. Klidně může být jen otázkou času, kdy se podobná opatření, která platí dnes na letištích, přesunou i na nádraží. Obrázky rozmetaných vagónů v Madridu nejsou tak staré.

O sazbách za mýtné rozhodne až příští vláda
17.8.2006	Mladá fronta DNES	ČTK
Mýtné v Česku bude mít podle návrhů ministerstva dopravy sedm různých sazeb. Návrh počítající se sedmi sazbami včera potvrdila mluvčí úřadu Marcela Žižková. Dopravci si stěžují, že takový počet různých poplatků je příliš matoucí. Varianta se sedmi tarifními pásmy podle ministerstva zabrání objíždění zpoplatněných úseků, zamezí nechtěnému tranzitu přes Česko a zajistí očekávaný výnos více než osmi miliard korun za rok. Konečné slovo bude mít vláda. Té chce ministerstvo předložit návrh sazeb koncem srpna tak, aby ho mohla projednat začátkem září. V sedmi tarifních pásmech by měly kamiony platit za průjezd 1,90 až 7,80 koruny za kilometr. Na některých úsecích by mohla neekologická vozidla platit až deset korun za kilometr. Dále by se sazby měnily podle počtu náprav vozidel, ekologické kategorie vozidla a denní doby. Dopravcům se zdá systém složitý. Nelíbí se jim ani fakt, že sazby dosud nejsou známy. Nikdo tak pár měsíců před spuštěním systému neví, jak mýtné ovlivní náklady na přepravu. Podle odhadů firmy Schenker si dopravci musí připravit na jeden kamion 10 tisíc až 12 tisíc korun měsíčně. To se promítne do cen zboží.

Vybraní dopravci začnou mýtný systém testovat již v listopadu
17.08.2006	Dopravní noviny 	čtk
Vybraní dopravci by měli začít od listopadu testovat systém elektronického mýtného, které se na českých dálnicích začne vybírat od ledna příštího roku. Minulý týden to oznámil Karel Feix, generální ředitel firmy Kapsch Telematic Services, která mýtný systém v České republice buduje. Na testech systému se společnost dohodla se Sdružením ČESMAD Bohemia. Vybrané kamiony se budou koncem roku pohybovat po zpoplatněných dálnicích a silnicích s již funkčními palubními jednotkami, které mýtné měří. "Platit však samozřejmě nebudou. Bude se pouze důkladně měřit a vyhodnocovat spolehlivost systému a ověřovat dosažená efektivnost při fiktivním vybírání mýtného," řekl Karel Feix. V České republice bude od ledna zpoplatněno 970 kilometrů dálnic a rychlostních silnic, od poloviny příštího roku k nim pak přibudou i vybrané tahy prvních tříd. Kapsch sice v soutěži nabídl, že obě fáze zpoplatnění zavede naráz hned od ledna 2007, stát však nakonec kvůli odvolání konkurentů smlouvu s dodavatelem podepsal o tři měsíce později, než předpokládaly podmínky soutěže. Zpoplatnění se tak rozdělí do dvou etap. 
Semináře a workshopy 
Kapsch se s ČESMAD Bohemia dohodl také na pořádání seminářů a workshopů pro dopravce. Dva semináře by se měly uskutečnit již v září, a to zvlášť pro oblast Čech a zvlášť pro oblast Moravy. Informace o mýtném v České republice zprostředkuje ČESMAD Bohemia také zahraničním dopravcům. Po spuštění systému se počítá i s vyhodnocováním zkušeností dopravců. Zavedení mýtného od začátku provází řada diskusí. Někteří politici se netají myšlenkou celou soutěž zrušit a vyhlásit znovu. Antimonopolní úřad však tendr ve dvoustupňovém řízení prověřil a v podstatě na něm neshledal výrazné nedostatky. Konkurenti společnosti 

Na dálnicích má být sedm sazeb mýta
17.08.2006	Dopravní noviny 	čtk
Ministerstvo dopravy navrhuje sedm různých sazeb elektronického mýtného na dálnicích a rychlostních komunikacích. Jednotlivé úseky hodlá zpoplatnit některou ze sedmi sazeb tak, aby kamionům zabránilo v objíždění zpoplatněných silnic. Vyplývá to z předlohy ministerstva, která je nyní v připomínkovém řízení. Vládě ministerstvo návrh předloží v září, do té doby ještě může doznat změn, řekla minulý týden mluvčí ministerstva Marcela Žižková. Dopravcům se systém zdá být příliš složitý a žádají jeho zjednodušení. Průměrná sazba by se měla pohybovat kolem 4,05 Kč na kilometr dálnice, kde se má mýtné začít vybírat od ledna příštího roku. Nejvyšší sazba však může dosáhnout až 7,80 Kč za kilometr. Sazby budou dále diferencovány podle ekologické kategorie vozidla, počtu náprav a u dálnic také podle denní doby. Od poloviny příštího roku k 970 kilometrů dálnic a rychlostních komunikací přibude 1100 kilometrů vybraných silnic 1. třídy. Na nich by se průměrná sazba měla pohybovat kolem 1,90 Kč na kilometr. Pro každý úsek dálnice od jednoho nájezdu k následujícímu je v návrhu ministerstva stanovena jedna ze sedmi sazeb. Často se liší i zpoplatnění sousedních úseků, které mají mnohdy délku jen několik kilometrů. Nejvyšší sazbu 7,80 Kč například navrhuje ministerstvo na dálnici D1 na úseku Soutice Loket, Koberovice Humpolec, Humpolec Větrný Jeníkov, Velký Beranov Měřín a Devět křížů Ostrovačice. Celkem budou provozovatelé kamionů nejvyšší sazbu platit na téměř šedesáti kilometrech z 250 kilometrů dálnice D1. 
Dopravci: Systém je příliš složitý 
Dopravcům se zdá být systém se stovkami různě zpoplatněných úseků nesmyslně složitý. Podle mluvčího Sdružení dopravců ČESMAD Bohemia Martina Felixe si dopředu nebudou moci spočítat náklady na cestu. Po ministerstvu proto budou dopravci požadovat, aby navržený systém výrazně zjednodušilo. Marcela Žižková k tomu uvedla, že ministerstvo plánuje spustit mýtný kalkulátor, který by měl podle kategorie vozidla, doby jízdy a zadaného úseku výši mýtného spočítat. Podobně složitý systém sazeb mýtného nemá podle Martina Felixe žádná jiná evropská země. Navíc diferenciace sazeb podle mýtných úseků tak, jak ji ministerstvo navrhlo, podle Martina Felixe odporuje směrnici Evropské unie. Marcela Žižková ovšem připomněla, že celoplošné zpoplatnění má ČR jako teprve třetí země Evropské unie. Relativně složitým systémem se podle ní snaží předejít problémům s objížděním, který zaznamenalo po zavedení mýtného například Německo. 
Mýtné by mělo omezit tranzit zahraničních kamionů 
Z mýtného při takto stanovených sazbách očekává ministerstvo roční výběr kolem 8,2 miliardy Kč. Nejvíce by se na výnosech měly podílet dálnice D5 a D1, které patří k nejfrekventovanějším českým dálnicím. Relativné vysokým zpoplatněním na nich hodlá ministerstvo omezit tranzitující kamiony. Například při jízdě z Norimberku přes české dálnice D5, Dia D2 do Vídně by se cena jízdy včetně mýtného a také nákladů na řidiče, palivo a opotřebení pneumatik měla u průměrného kamionu pohybovat kolem 9200 Kč. Při jízdě z Německa přímo do Rakouska by stejný kamion za cestu zaplatil podle analýzy ministerstva o 500 Kč méně. Trasa přímo do Rakouska je navíc o 70 kilometrů kratší a o hodinu rychlejší. 

„Mýtné je určitě krok správným směrem, ale tranzitní přepravu výrazně neomezí“
17.08.2006	Dopravní noviny 	Tomáš Johánek
Logistické firmy v současné době nejenže zápasí s růstem cen pohonných hmot, ale čelí i dalším problémům a výzvám. Jen zdánlivou maličkostí je nová úprava jízd kamionů po českých silnicích a dálnicích o víkendech, nejedno-mu dispečerovi logistického operátora může totiž řádně zamotat hlavu. "Nejhorší je to, že každá země střední Evropy má v tomto směru jiné předpisy," říká viceprezident České logistické asociace Ing. Kamil Slavík. 
* "V jakém stavu se obecné nachází česká logistika?" 
"Ve stavu značného rozvoje. Přiznám se, že ji sleduji s velkým zájmem, potvrzuje to moji představu o zajímavém a perspektivním oboru, který toho má hodně před sebou. Trh střední a východní Evropy je zajímavý pro celou řadu potenciálních investorů. Již delší dobu na něm funguji jak renomované logistické giganty, tak stále i mnoho lokálních dopravních a spedičních firem. Pravděpodobně můžeme očekávat další přerozdělování a konsolidaci trhu, zejména formou akvizic nebo úpadků menších firem." 
* "Růst cen pohonných hmot je určité jedním z faktorů, které ovlivňují činnost logistických firem. Jak se s ním vyrovnávají?" 
"Trend růstu cen ropy bude podle mého názoru pokračovat a zásadní změnu v dopravě nepřinese ani rozšíření využití alternativních paliv. Palivo ovlivňuje hospodaření logistických firem velmi výrazně. Proto je nutné růst podílu nákladů na pohonné hmoty u logistických a přepravních firem zčásti promítnout do cen směrem ke spotřebiteli a zákazníkovi. V naší republice bude dalším z faktorů ovlivňujících činnost firem zavedení mýtného. Společnosti podnikající v dotčených oblastech se při cenových vyjednáváních snaží nabízet transparentní ceny tak, aby bylo možné zohlednit růst ceny paliv. Například i v oblasti letecké přepravy zboží jsou již několik let aplikovány tzv. palivové příplatky, jejichž výši letecké společnosti upravují s ohledem na cenu ropy." 
* "Omezí mýtné tranzitní dopravu, jak se domnívá například ministerstvo dopravy?" 
"Mýtné je určitě krok správným směrem, avšak očekávání, že přinese výrazné omezení tranzitní přepravy zboží, je nereálné. Mýto v tomto směru nebude mít žádný vliv. Nemyslím si, že by Česká republika a Slovensko dokázaly dramatickým nárůstem cen zastavit podíl tranzitní dopravy, případně přesměrovat její tok na Rakousko. Přivítal bych rychlé dotažení snahy Evropské unie sladit pravidla pro placení mýtného a umožnit zpoplatnění dalších komunikací, nejen dálnic a rychlostních komunikací. Spíše filozofickou otázkou však je to, zda se rostoucí náklady na dopravu obecně (pohonné hmoty, silniční daně, mýtné, časové ztráty plynoucí z kongescí v dopravní síti, případně zpoplatnění ekologických, bezpečnostních a zdravotních externalit dopravy) mohou časem stát, samozřejmě jen do určité míry, brzdou globalizace a důvodem k opětovné preferenci lokální produkce." 
* "Má logistický operátor šanci prosadit zvýšení ceny svých služeb?" 
"Myslím si, že určité je vždy nutné řádně spočítat náklady spojené s poskytováním služby. Pokud budu podnikat a chci mít fungující společnost, musím dbát na to, aby se mi zaplatily vstupy. Pokud se vstupy zvýší, přicházejí jako první na řadu vnitřní úspory, úprava cen je až na posledním místě. Všechno má svou úroveň, a pokud vím, že bych provozoval službu se ztrátou, nemohu ji poskytovat. Záleží tedy na dohodě zákazníka a poskytovatele logistiky. V některých případech se poskytovatelům daří ošetřit tato rizika již přímo ve smlouvách se svými klienty, ať již klauzulemi o automatické úpravě ceny služby při prokazatelném zdražení vstupů (například pohonných hmot), inflačními doložkami a podobně. V každém případě je však zvyšování cen logistických služeb velmi obtížné, trh je extrémně konkurenční, klienti naopak tlačí na neustálou optimalizaci poskytovaných výkonů a jejich zlevňování, takže ziskové marže většiny poskytovatelů dlouhodobě klesají." 
* "Jak se na činnosti logistických firem projevila nová pravidla silničního provozu?" 
"Tady jako protiklad snaze Evropské unie sjednotit mýtné vidím problém v různosti omezování víkendové nákladní dopravy. My působíme na relativně malém trhu a z hlediska logistiky jsou země střední Evropy poměrně značně propojeny. Nechtěl bych být nyní v kůži dispečera regionálních přeprav, který musí koordinovat, kdy a kde může jezdit v pátek, kde v sobotu dopoledne a kde v neděli. Všechny středoevropské země mají jiná pravidla a rozdíly jsou poměrně zásadní. Rozumím tomu, že se jedná do jisté míry i o politické téma." 
* "Podpoří zavedení mýtného přesun nákladní dopravy na železnici?" 
"Dovedu si představit, že se bude stále více dařit navyšovat nákladní dopravu po železnici. Na druhou stranu víme, že o přesun zboží na koleje se Evropská unie pokouší již dlouhou dobu a zatím se to moc nedaří. Ke zvratu nedošlo ani díky výrazné finanční podpoře některých projektů. Domnívat se nyní, že se hodí klacky pod nohy fungující silnici a vše se přesune na železnici, je hodně teoretická představa. Železnice však určitě může sehrát významnější roli v přepravních řetězcích, než je tomu dnes. Roli železnice vidím hlavně v dálkových přepravách, roste přeprava kontejnerů, daří se rozvíjet další dopravní projekty. Parametry spolehlivosti železnice však ještě nejsou na takové úrovni, jak by bylo potřeba. Velmi zajímavou příležitost pro blízkou budoucnost představuje využití železnice při spojení Číny s Evropou." 
* "Jsou už v České republice dostupné všechny logistické služby ve vyspělých zemích, nebo tady ještě něco chybí?" 
"Česká republika je svou polohou pro logistické firmy určitě strategickým bodem střední Evropy. S růstem poptávky po logistických službách a konkurencí jejich poskytovatelů se rozsah poskytovaných služeb prakticky dostal na úroveň běžnou v západní Evropě. Providery jsou navíc často globální firmy, které poskytují nejširší spektrum služeb. Na druhé straně zůstal značný prostor i pro české firmy, které se dobře připravily, aplikovaly nové poznatky v oboru a využily svých lokálních předností k velmi konkurenčním cenám služeb. Ne vždy se však volba logistického partnera řídí nejlepší lokální nabídkou. Trendem je to, že poskytovatel logistiky se stává dlouhodobým partnerem. Takové partnerství bývá například uplatňováno i při vstupu do nových teritorií. Znám mnoho příkladů, kdy v nové průmyslové zóně budují koordinovaně svá centra výrobci a jejich .dvorní', léty spolupráce ověřená logistická společnost." 
* "Nehrozí to, že jak výrobci postupují dále na východ, začnou se i logistické firmy přesunovat do východnějších zemí a opustí zázemí v ČR?" 
"Logističtí poskytovatelé následují investory na nové trhy, ale dosud jsem nezaznamenal odchod logistické firmy dál na východ. Nyní jsme ve fázi, kdy vidíme příliv logistických providerů do zemí střední a východní Evropy. Růst poptávky po logistických službách je většinou vyšší než růst ekonomiky a HDP a ten u nových členských zemí EU dosahuje vysokých hodnot. Navíc má tento region předpoklady být křižovatkou os západ východ i sever -jih a samozřejmě existuje také potřeba dobře pokrýt distribuci v rámci rozšířené Evropy. Nemyslím si proto, že by v nejbližších pěti letech hrozil odchod logistických firem. Je zde ještě spousta rezerv a zajímavých příležitostí." 
* "Jedním ze současných trendů je outsourcing logistických služeb. Existuje nějaká obecná definice, pro jakou firmu je vhodné logistiku outsourcovat?" 
"Ne, to se nedá nijak zobecňovat. Logistické služby nakupují jak nadnárodní giganti, tak malé firmy -bez ohledu na oborovou příslušnost. Důvodů pro outsourcing logistiky je více. Obecně se má za to, že tím hlavním je snižování logistických nákladů. Důležité jsou však i další faktory snížení hmotných aktiv a uvolnění zdrojů pro rozvoj klíčových činností firmy nebo zvýšení konkurenceschopnosti profesionalizací logistiky." 
* "Slyší na outsourcing i české firmy?" 
"Samozřejmě, ačkoli je otázkou, kolik máme skutečně českých firem. Mnoho českých firem využívá stejné metody a nástroje jako jejich zahraniční konkurence. Znám také celou řadu případů, kdy malé a střední výrobní společnosti, a to i s ne příliš sofistikovanými produkty, mají dobře nastavenou logistiku. Větší část jejich logistických procesů bývá již outsourcována, nicméně často vidíme rezervy v komunikaci a využívání nových technologií. K pověřování specializovaných logistických providerů určitě přispívá vysoký růst produkce hotových výrobků, kdy v rámci investičních plánů má nejvyšší prioritu řešení dalších výrobních kapacit. Tím dochází k vytěsňování logistických procesů včetně skladování a distribuce z výrobních areálů." 
* "Jak moc logistickým firmám vadí to, že nejsou dokončeny základní páteřní komunikace?" 
"Nemyslím si, že by to byl až takový problém. Například Praha je určitě dobře dostupná ze všech okolních zemí, problémem dnes zůstává zejména nedokončený pražský okruh pro tranzit přes metropoli. V Praze ovšem existují i úzká místa, jako například Barrandovský most či Jižní spojka. Určitý problém představuje nicméně dálnice D1, kde se diskutují varianty, zda ji rozšířit o třetí pruh nebo urychlit výstavbu alternativní dálnice Dli a rychlostní komunikace R35. Myslím si, že rozšíření na třetí pruh nemusí přinést očekávaný výsledek, raději bych uvítal alternativu." 
Ing. Kamil Slavík je partnerem a výkonným ředitelem společnosti Hypera Management, která poskytuje poradenství v oblasti aplikované logistiky.

Děti Země odhalily velký počet černých staveb kolem dálnice
17.08.2006	Berounský deník	Romana Šimková
Berounský stavební úřad odmítl kopie stavebních povolení vydat. Děti Země upozornily města berounského regionu na černé stavby. Podle jejich průzkumu stojí v blízkosti dálnice D5 na katastru Rudné, Berouna, Zdic a Králova Dvora velký počet billboardů, které byly postaveny bez povolení stavebních úřadů. Děti Země se chtějí soudit s Městským úřadem Beroun. Podnětem k podání žaloby ke správnímu soudu je neposkytnutí potřebných informací. Děti Země oslovily berounský a další stavební úřady v rámci projektu, který řeší nelegální stavby billboardů podél dálnice D5. Žádaly po nich sdělení, kolik takovýchto reklamních tabulí povolily. "Kromě informací, kolik povolených billboardů se u dálnice na katastru jejich města nachází, jsme žádali i o poskytnutí kopií stavebních povolení. Ty nám stavební úřad Městského úřadu Beroun odmítl poskytnout. Město nám podalo pouze částečnou informaci, že na svém území povolilo čtyři billboardy. My jsme ale zjistili, že jich kolem dálnice D5 na území Berouna stojí pětadvacet," informoval místopředseda Děti Země Martin Hyťha. 
Stavební úřad informace podal 
„Náš stavební úřad podal ohledně billboardů Dětem Země základní informace, o kterých se domníval, že je podle zákona povinen sdělit. Oni si ale stěžovali, že jsou nevyhovující. Případem se zabýval i krajský úřad, který potvrdil, že jsme nepochybili. Dětem Země to stále nestačí. My ale žádnou vinu necítíme. Informace, které jsme jim mohli poskytnout, dostali," vysvětlil místostarosta Berouna Tomáš Havel. S tím ale nesouhlasí Martin Hyťha. "Informace, které nám město podalo byly jen částečné. Jsem přesvědčen, že na poskytnutí kopií stavebního povolení na billboardy máme podle zákona nárok. Nyní čekáme na nové rozhodnutí krajského úřadu a na jeho základě budeme podávat žalobu ke správnímu soudu," vysvětlil Martin Hyťha. Městský úřad Beroun kromě jiného nesouhlasí ani s celkovým počtem billboardů, které Děti Země na katastru města evidují. "Dálnici jsme si projeli a billboardy počítali. Není mi jasné, jak mohly Děti Země k tak vysokému číslu dojít," upozornil místostarosta Havel. 
Počet reklamních tabulí připadá městům přehnaný 
S uváděným počtem reklamních tabulí u D5 nesouhlasí ani představitelé Králova Dvora. "Na katastru města máme mít devět velkých reklamních tabulí a osm by jich mělo být nelegálních. Mezi reklamní tabule kolem dálnice ale Děti Země počítají i billboard Hypernovy, který je umístěn u Plzeňské ulice. To je od dálnice dost daleko. V současné době zjišťujeme, které z reklamních tabulí jsou postaveny načerno a s jejich majiteli zahájíme správní řízení o odstranění stavby. Ohledně jedné reklamy už bylo v prvním pololetí jednáno o odstranění. Protože je už po lhůtě, do které měla stavba zmizet, bude celou záležitost vyřizovat právník," upozornil místostarosta Králova Dvora Petr Vychodil. Odstraněním černých staveb se zabývají i představitelé Rudné, kde je kolem dálnice podle Dětí Země umístěno 15 nelegálních billboardů. "Nyní zjišťujeme, které reklamní tabule jsou povoleny a které na katastru našeho města stojí načerno," vysvětlila vedoucí rudenského stavebního úřadu Eva Krčmářová. Podle sdružení Děti Země velké reklamní tabule kolem dálnic nejen ničí krajinný ráz, ale jsou nebezpečné i pro řidiče. "Odvádějí jejich pozornost. Je jedno jestli je billboard přímo u dálnice, či jestli je od ní ve větší vzdálenosti. Na katastru jednotlivých měst jsme počítali pouze velké reklamní tabule, které jsou vidět z dálnice," upozornil Martin Hyťha. 

Počet nelegálních billboardů
Město	Počet nelegálních billboardů	
Rudná	15	
Králův Dvůr	8	
Beroun	21	
Žebrák	0	
Hořovice	0	

Papírová příprava stavby dálnice D3 vrcholí
18.8.2006	Benešovský deník	LADISLAV JERIE
Jsou občané dostatečně informovaní, co jim vyroste za několik let za humny? Zákonu stačí hlavičkový papír s razítkem na úřední vývěsce. Pro srozumitelnost a přehlednost jsou názorné mapky přesvědčivější. Zítra končí termín pro zasílání připomínek občanů k návrhu plánu velkého územního celku Benešovsko, kde je nejožehavějším bodem trasování dálnice D3. Vláda i kraj podpořily takzvanou stabilizovanou variantu, podle níž dálniční těleso protne Sedlecko-Prčicko, Neveklovsko i dolní Posázaví. Odpůrci stále neopustili myšlenku rozšíření stávající silnice I/3 a vybudování obchvatů měst i obcí. Zároveň mají pocit, že se krajský úřad projednávání trasy dálnice snaží před občany utajit.
Odpůrci mají pocit, že se projednávání trasy tají
"Pokládám za projev arogance, že krajský úřad zahájil projednávání na začátku prázdnin, kdy řada občanů odjíždí na dovolenou," upozornila Eva Tylová ze Společnosti pro trvale udržitelný život a členka Strany zelených, podle které tak občané nemají dostatek informací o zásadní zásahu stavby do přírody regionu.
Plakátky s mapkou jsou pro venkovany přehlednější
"Je to jeden z nejdiskutovanějších územních plánů. Necítím dluh v tom, že by kraj zanedbal informování veřejnosti," oponuje mluvčí Středočeského kraje Martin Kupka. Eva Tylová se domnívá, že u tak závažné problematiky pouhé mechanické splnění legislativních podmínek nestačí. Proto také v těchto dnech spolu s kolegy objíždí Benešovsko a v obcích vyvěšuje plánky s navrhovanou trasou D3, aby skutečně každý občan viděl, kde se plánovaná dálnice má zakousnout do krajiny. "Středočeský kraj sice naplnil požadavky zákona, nikoliv však ducha občanské společnosti," dodala bývalá náměstkyně ministra životního prostředí a později ředitelka České inspekce životního prostředí.
Podle kraje je informovanost obyvatel dostatečná
"Takové vyjádření, že neinformujeme, bych si troufnul odmítnout. Naopak jsme o uzávěrce zasílání připomínek občany informovali nad rámec zákona všechny dotčené obce v regionu," oponoval včera Martin Kupka s tím, že podrobnější informace jsou nejen na webových stránkách krajského úřadu, ale také v tiskovině Středočeské listy, jež pravidelně tvoří přílohu regionálních deníků.
Bude se připomínkami někdo vůbec zabývat?
Námitky proti vládou i krajem schválené trase budoucí dálnice může uplatnit písemně jakýkoliv občan regionu. Nejpozději však dnes, protože zítra oficiální termín končí. Obce a instituce mají k obdobnému kroku ještě několik dní čas. "Úřady se připomínkami občanů zabývat musí. Mají na to třicet dnů a v případě složitější záležitosti spojené s dodatečným předkládáním dokumentace se lhůta o měsíc prodlužuje," vysvětlila Eva Tylová. Jak kraj připomínky, především vlastníků pozemků v trase dálnice, vyřeší, se však odhadnout neodvážila. Podle Martina Kupky mají občané, kteří nynější termín nestihli, možnost uplatnit své připomínky i v dalších povolovacích procesech. "Územní plán vymezuje jen základní koridor dálnice, ne její přesnou trasu. Na proces pak naváže posuzování vlivu stavby na životní prostředí, do něhož může široká veřejnost ještě před územním rozhodováním a stavebním řízením také vstoupit," upozornil krajský mluvčí.
Žába na prameni sedí zjevně na vývěskách
Podstata problému o ne zcela dostatečném informování obyvatel je zřejmě ve formálním vylepení oznámení krajského úřadu na obecní vývěsky. Za to zodpovídají obecní úřady. Strohá úřední řeč těžko někoho trkne, o co se vlastně jedná. "Proto jsme vylepili zhruba tři sta mapek. I v těch nejmenších osadách je, pokud se nějakým způsobem poškodí, obnovujeme," doplnila Eva Tylová.

Ochrana životního prostředí v podmínkách Českých drah
17.8.2006	Železničář	OLEG ČAJKO
Ochrana životního prostředí je každodenní nedílnou součástí provozní činnosti každé větší organizace. Proto i ČD, a. s., v rámci svojí environmentální zodpovědnosti přistupují k cílevědomému monitorování a ochraně životního prostředí. Přijetím dokumentu „Koncepce ochrany životního prostředí v podmínkách ČD, a. s.“ v roce 1999 byl vytvořen vnitropodnikový legislativní rámec umožňující komplexní sledování všech negativních vlivů na životní prostředí. Odbor ochrany životního prostředí O 28, který je v úseku náměstka generálního ředitele ČD pro dopravní cestu Ing. Petra DAVIDA, Ph.D., svojí činností průřezově zasahuje do dalších organizačních složek ČD, a. s. Včetně svých 17 pracovníků na GŘ metodicky řídí ekology v DKV a SDC. Tito pracovníci zajišťují respektování zákonných norem v oblasti životního prostředí. Jejich pozornost je věnována těmto klíčovým oblastem: ochrana ovzduší, ochrana vod, sanace podzemních vod a zemin, ochrana krajiny a přírody, nakládání s odpady a problematika hluku a vibrací způsobených železniční dopravou. Oblast ochrany ovzduší se týká především výroby tepla, kde je v provozu více než 3000 tepelných energetických zdrojů (kotelen). Jejich škála je velmi široká, od nejmenších s výkonem desítek kilowat až po velké s výkonem přes 10 MW. Ekologové soustřeďují výsledky měření emisí, které vyžadují orgány státní správy pro výpočet poplatků za znečišťování ovzduší. V rámci úkolu „Koncepční řešení tepelných zdrojů u ČD, a. s.“ pracovníci našeho odboru spolupracují s pracovníky výkonných jednotek na snižování počtu kotelen, výměně technologických celků a přechodu k ušlechtilejším topným médiím. Tím je zajišťována větší účinnost kotelen, která vede ke snižování emisí a nákladů na topná média a údržbu.
Dohledem nad kvalitou vod v objektech ČD, a. s., jsou pověřeni kvalifikovaní vodohospodáři. Ti sledují množství a kvalitu odebraných a vypouštěných vod. Voda je odebírána z povrchových toků, podzemních zásob a z vodovodních sítí vodárenských organizací. V oboru vypouštěných odpadních vod naši pracovníci monitorují čističky odpadních vod, lapoly ropných látek a tuků a septiky. Pracovníci O 28 jsou v častém styku s pracovníky České inspekce životního prostředí, kteří kontrolují dodržování jimi uložených nápravných opatření. Mezi ně patří i dohled nad sanačními pracemi. Ke kontaminaci podzemních vod a zemin docházelo v důsledku dlouhodobé provozní činnosti Českých drah a jejich předchůdců či úniku nebezpečných látek při haváriích. Tyto práce jsou většinou dlouhodobého charakteru a finančně velmi náročné. V roce 2005 bylo realizováno 39 sanací s nákladem 29 mil. Kč. V letošním roce byly zahájeny práce na sanaci znečištěných podzemních vod chlorovanými uhlovodíky v areálu DKV Brno -provozní jednotka Břeclav. Významnou oblastí ochrany životního prostředí v náplni práce O 28 je problematika ochrany doprovodné zeleně podél železniční dopravní cesty. Naši pracovníci zajišťují aplikaci platné legislativy do předpisů ČD, a. s. Metodicky dohlížejí nad údržbou vyšší zeleně, provádějí rostlinolékařský dozor a doporučují používání chemických přípravků na ochranu rostlin. Cílem našeho úsilí je zavedení systému péče vedoucí k postupnému zlepšení stavu, kdy vzrostlá zeleň (zejména dřeviny) bude tvořit přirozený doprovod železnice v kulturní krajině. České dráhy pečují celkem o 6500 ha ploch a celkové náklady na komplexní údržbu a ochranu zeleně v roce 2005 činily 133,9 mil. Kč.
Činnosti na úseku odpadového hospodářství zajišťují naši „odpadáři“. V souladu s aktuální legislativou zajišťují výkaznictví odpadů produkovaného ČD, a. s., pro Český statistický úřad. Celkový roční objem odpadů překračuje 60 000 tun. Pokračují v aktualizaci „Plánů odpadového hospodářství ČD, a. s.“ v jednotlivých krajích. V letošním roce zajistí síťovou verzi specializovaného softwaru pro řízení a evidenci odpadů. Souběžně se věnují přechodu na centralizovanou likvidaci nebezpečných odpadů, včetně vzorkování olejových náplní s možným obsahem PCB. Problematika hluku ze železničního provozu je středem zájmu zejména v sídelních útvarech a ve velkých dopravních uzlech. Odbor ochrany životního prostředí GŘ ČD jedná s místně příslušnými orgány ochrany veřejného zdraví o opatřeních ke snížení hluku pod nejvyšší přípustné limity, současně je v úzkém kontaktu se zástupci SŽDC, s. o., Ministerstev dopravy a zdravotnictví, VÚŽ, a. s., a rovněž se podílí na řešení stížností obyvatel na hluk. Nemalé naděje jsou vkládány do možnosti čerpání dotací na ekologii z evropských fondů. O 28 se spolu s mezinárodním odborem O 5 podílel na připomínkování „Operačního programu životní prostředí“ pro roky 2007 až 2013 předkládaného Ministerstvem životního prostředí. Dojde-li k námi navrhovaným změnám, bude možno v tomto období čerpat dotace na likvidaci PCB, odstraňování staré ekologické zátěže či na protihluková opatření vyplývající ze staré hlukové zátěže. Cílem Odboru ochrany životního prostředí je snaha, aby se ochrana životního prostředí stala nedílnou součástí každodenního provozu, čímž bude zajištěna eliminace finančních postihů a zlepšování parametrů životního prostředí.

Modernizace tratě přinese problémy
19.8.2006	Orlické noviny		sč, jh
V Brandýse nad Orlicí hledají nejšetrnější variantu budoucí trasy železničního koridoru údolím Tiché Orlice. Před týdnem jsme zveřejnili informaci o chystané trase železničního koridoru přes Brandýs nad Orlicí z hlediska investora a projektanta. Nyní se zaměříme hlavně na reakce občanů města. Partnerem investora při jednáních o nové trase zaručující zrychlení železniční dopravy v tomto úseku je především město zastoupené starostou Jiřím Novákem.
Likvidace areálu hřiště
"Ze čtyř variant se většina zastupitelstva přiklání k zelené trase. Z pohledu Brandýšťáka bychom přišli o areál fotbalového hřiště, chovné sádky rybářů a areál hasičů. Komenského pomník a přírodní labyrint by měly být v případě této šetrnější varianty zachovány. Zatím to však není rozhodnutí, ale doporučení projektantům z firmy SUDOP, s nimiž jsme jednali minulý týden. Toto je nejcitlivější řešení: další by mohlo znamenat i přesunutí pomníku Komenského a tak dále, já bych počkal na zúžení variant. Proto by veřejná diskuse prozatím k ničemu nevedla," uvedl Jiří Novák, jenž přiznal, že pokud dostane důvěru, tak hodlá ve své funkci starosty pokračovat. A tedy nadále zůstat mluvčím občanů v této pro budoucnost města velmi důležité záležitosti. "Slyším poprvé, že se zastupitelstvo přiklání k této variantě, Samozřejmě by to byl pro rybáře dost velký průšvih. Přemístění chovných rybníčků by byl problém, rybičky potřebují vhodný přítok," uvedl Jiří Držmíšek, předseda místního rybářského svazu.
"Zatím nemám podrobnější informace, ale předpokládá se, že vyhraje trasa přes hřiště. Vůbec nemám představu, kde bychom měli zřídit nové. V Brandýse sehnat prostor, to je katastrofa. Samozřejmě by potom bylo na železnici, aby nám vybudovala nové hřiště včetně areálu, ale kde, to opravdu nevím," reagoval Vladimír Bartoš, předseda TJ Spartak Brandýs nad Orlicí. "Dozvěděl jsem se to včera. Jsem naštvaný: kdyby se to řeklo dříve, nemuseli bychom do vylepšování hasičského areálu dávat tolik peněz. Asi se musíme smířit s tím, že o trase nebudou rozhodovat lidi z Brandýsa. I když vím, že se to pokaždé někoho dotkne, ať půjde trať kudykoli," poznamenal Oldřich Štangler, starosta brandýských dobrovolných hasičů.
Náhradní zdroj bude
O bližší informace k velmi důležitému tématu zásobování pitnou vodou jsme požádali Iva Hubeného, výrobně technického náměstka vodárenské společnosti VAK Jablonné nad Orlicí: "O tom, že se připravuje tunelizace, jsme se dozvěděli už před rokem a půl. Ihned poté jsem napsal investoru Správě dopravních cest Českých drah, že navrženými trasami zlikvidují vodní zdroje nejen pro Brandýs, ale i pro další obce a ohrozí zásobování tisíců obyvatel. To je trošku vyděsilo a začali s námi jednat. Od té doby se uskutečnila tři jednání. Nyní se řeší dva návrhy: první z nich je napojení Brandýsa a dalších obcí na kvalitní zdroj vody na Hemžích, druhá varianta je lokální, jež je spojena s nákladným průzkumem všech vodních zdrojů, které se tam vyskytují a s jednotlivým posuzováním, do jaké míry je ohrozí či neohrozí. Investor tyto varianty nyní zvažuje. My prosazujeme globální variantu, jež znamená vyřešení tohoto problému jednou provždy," uvedl Ivo Hubený

V čem je problém s auty
19.8.2006	Lidové noviny	Jiří Hebeda
Ad LN 15. 8.: Automobil ztělesňuje svobodu. DOPISY REDAKCI: Ačkoli pan Neff obvykle produkuje smysluplné a moudré komentáře, tentokrát mě opravdu zklamal. Velice dobře vystihl základní problémy spojené s automobilismem, tady není moc o čem polemizovat, jen blázen by ignoroval tato fakta. Bohužel velké zklamání přinesla druhá polovina článku. Téměř nulová existence veřejné dopravy v USA asi nebude až takový mýtus, když zatím každý Američan nebo Američanka, které jsem potkal, chválili evropský model a sami od sebe začínali mluvit o tom, že tohle doma nemají. Pokud člověk nežije ve velkoměstě na dosah podzemky, bez auta se v USA neobejde. Podle toho pak města vypadají: šestiproudé jednosměrky plné téměř stojících aut... Dál autor pominul, že při dopravě nákladu po železnici hradí zákazník podstatně větší část celkových nákladů sám, zatímco silnici poničenou přetíženými kamiony a všechny náklady spojené s poškozeným životním prostředím (třeba nárůst počtu astmatiků a alergiků a jejich léčení) platí všichni plátci daní bez ohledu na to, zda z tohoto konkrétního převezeného nákladu profitují, nebo ne. Dopravce hradí jen palivo, kamion a silniční daň. To je důvod, proč se vše vozí po silnici a železniční dopravu označují firmy za nerentabilní. Mají pravdu, když za ně na silnici platí někdo jiný.
Co mě ale z celého článku mrzí nejvíc, je nepochopení funkce automobilu jako onoho „statusového“ symbolu. Pomineme-li omyl o Škodě 120 (nejrozšířenější je i podle statistik felicie), dostaneme se k tomu důležitému. Někteří lidé si skutečně kupují mercedes nebo BMW jako symbol a skutečně je jich málo. Problém však tkví v něčem jiném. Pokud někdo jezdí do práce na drahém kole, jedna z nejčastějších věcí, které uslyší, bude „Za ty peníze bych koupil radši ojeté auto“. Většina lidí bez přemýšlení považuje za normální, že když na to mám, koupím si auto. Ergo kdo nemá auto, nemá na něj, chudáček. Dobrovolně nemít auto, protože jsem po důkladné úvaze došel k názoru, že by konkrétně mě stálo víc starostí, než by přineslo výhod, to není normální, to z člověka dělá podivína, nebo rovnou ekoteroristu. Jiří Hebeda, Brno.

Cyklostezky přibývají salámovou metodou
19.8.2006	Listy Strakonicka	JANA ŠTROBLOVÁ
Peníze na trasu až do Rakouska nikdo nemá, a tak vzniká po kouscích. Na řadě je tentokrát úsek v příměstské osadě Nový Dražejov. Radnice už vybrala firmu, která bude dělat cyklochodník v Novém Dražejově. Ten povede podél silnice první třídy protínající tuto příměstskou osadu a nahradí tak cestu pro pěší, která už leccos pamatuje. Konečná cena bude 10,5 milionu korun s přispěním dotací. Tím ale určitě budování těchto tras neskončí. V nejbližší době by měla začít také stavba cyklostezky na zadním Podskalí. Jeho přední částí už vede, směrem k Myslivně v Novém Dražejově také, chybí už jen kousek mezi nimi. Cyklostezka je vyprojektovaná celá, záštitu nad ní dokonce převzala nadace Jihočeské cyklostezky. Spojnice dostala jméno Karla Klostermanna a má spojit působiště tohoto literáta v českých zemích až s místem jeho narození v Rakousku. Vybudovat takovou cestu za zhruba čtyři sta milionů korun najednou by bylo zhola nemožné, a tak vzniká takzvanou salámovou metodou. To znamená po malých kouscích třeba i jako je tenhle. I další úseky se projektují, studie na ně už je hotová. Uskutečňují se jednání s majiteli pozemků, povodím či Lesy ČR. "Také kraj dává peníze, v rámci svého akčního programu letos asi tři a půl milionu na projekty," dodal místostarosta Pavel Pavel.

Jirkovský biograf oslaví Den bez aut adrenalinem
21.8.2006	Deník Chomutovska	VLADIMÍRA VARMUŽOVÁ 
Den bez aut oslaví v jirkovském kině v sobotu 22. září. V rámci této akce, která každoročně upozorňuje na škodlivý vliv automobilové dopravy na lidské zdraví i přírodu, se budou promítat dokumenty o adrenalinových sportech. Proč právě adrenalin? "Myslím si, že vyznavači těchto sportů mají blíž k přírodě," říká provozovatel jirkovského kina Miloš Kubelka. Dopolední program je určen především školám. Kromě adrenalinové zábavy budou moci žáci shlédnout i ekologické snímky a zúčastnit se doprovodných akcí v okolí kina a na náměstí. Dnu bez aut bude věnován téměř celý den. Večer už se bude promítat film podle programu. Zmíněný den oslaví i v Kadani, kde stejně jako vloni uzavřou náměstí pro automobily.

Tři dopravní priority pro komunální politiku
21.8.2006	Haló noviny	Jan ZEMAN 
Můj názor: Komunální politika má proti politice celostátní velikou výhodu, je mnohem konkrétnější. Platí to i o dopravních problémech, kde se dlouhodoběji rýsují 3 hlavní problémy:
Udržet provozuschopnou síť silnic a železnic na celém obydleném území ČR
Úkol udržet provozuschopnou síť silnic a železnic po celém obydleném území je stále naléhavější. Běžné silnice a železnice v důsledku po r. 1989 nastoleného kursu jejich nedostatečného udržování a oprav stále povážlivěji chátrají. Konstatování programového dokumentu Karlovarského kraje, že jejich silnice 2. a 3. třídy jsou na 100 % v havarijním stavu, není přehnané. Neutěšená situace je i v jiných krajích, byť ve stavu silnic jsou mezi kraji rozdíly. Stát problém »vyřešil« tak, že silnice 2. a 3 třídy převedl s tím málem peněz, které na ně vynakládal, na kraje. Tím je postavil do neřešitelné situace. Chátrající silnice vedou pochopitelně k úpadku příslušných regionů, k jejich vylidňování. Na druhé straně je udržet provozuschopné, natož uvést do normativního stavu, s přidělenými málo penězi kraje nejsou s to. Některé kraje se rozhodly i vzít úvěry na zlepšení stavu svých silnic. Při upřesnění se ale dozvídáme, že jde jen o silnice 2. třídy, resp. silnice 3. třídy a obyvatelstvo na nich závislé má opět smůlu. Samozřejmě, pokud politici napříč politickým spektrem soutěží v co největší výstavbě dálnic a rychlostních silnic, nemůže tomu být jinak. Mnozí jsou z větších a velkých měst, kde to nepociťují zdaleka tak bolestně. Ale i v takové Praze máme v havarijním stavu 3 mosty pro auta a tramvaje přes Vltavu, o množství menších i větších děr na sídlištních silnicích nemluvě. Nejsnadněji je poznáme po dešti. Na jejich opravy peníze prý nejsou. Přesto pražští radní považují za základní prioritu stavět dopravně problematický městský okruh mezi Pelc Tyrolkou a břevnovskou stranou Strahovského tunelu za oficiálně 20, reálně za 30 mld. Kč. Ve jménu prosperity aut a šikanování občanů intenzivní silniční dopravou k bankrotu i tak hodně zadlužené Prahy!
Zásadně zlepšit veřejnou dopravu
Veřejná doprava je proti 80. létům nejen podstatně dražší ve srovnání s ježděním autem, ale také značně řidší. Nejhůř je na tom pochopitelně odlehlejší venkov, kde v nepracovní dny je na 2500 obcí zcela bez veřejné dopravy a v pracovní dny má velká část obcí veřejnou dopravu zjevně nedostatečnou. Nedostatečná veřejná doprava je ale i mezi mnoha městy. Přitom se v ní nejednou plýtvá - některé autobusy jezdí zbytečně souběžně s vlaky nebo s jinými autobusy, o nerovných ekonomických podmínkách silně zvýhodňujících ekologicky značně náročnější autobusy proti mnohem šetrnějším vlakům nemluvě. Proto vznikají integrované dopravní systémy (IDS). Zatím ale pokrývají většinou jen regiony větších měst. Jejich základní slabinou je špatný stav železniční sítě: mnoho tratí je zchátralých, u řady tratí chybí druhá kolej, elektrizace, automatické zabezpečovací zařízení, četné zastávky, popř. jsou špatně umístěné, leckde chybí i přestupní místa na autobusy. To napravit bude trvat dlouho a při stávajících dopravních prioritách se toho mnohé lokálky nemusí ani dožít.
Jsou 2 základní cesty zlepšení veřejné dopravy: větší tlak na hospodárnost, zejména na odbourávání dotování autobusů jedoucích souběžně s jinými, též dotovanými autobusy nebo vlaky, a posílení dotací veřejné dopravy. Zatím stát mnoho nečiní, k odbourání souběžných spojů stát nevytvořil ani základní právní rámec, takže je to na krajích, a to jen do určité míry. Přístup jednotlivých krajů je různý. Zatímco nejstarší Pražská integrovaná doprava se úspěšně rozvíjí (a totéž lze říci o řadě dalších), Středočeský kraj organizuje své truc IDS. Podle jejich internetových stran berounský, kladenský, rakovnický i kutnohorský IDS nepočítají vůbec s železnicí, což je výsměch IDS! Prý se hůře kontroluje, neboť se jízdenka prodává v zásadě na jízdu v daném dni po příslušné trati. Nemusí to být nejbližším spojem, jak se z nouze v evidenci předpokládá. Neplýtvání zahrnuje i nestavět nadřazenou síť MHD (metro, tramvaje, trolejbusy) tam, kde není dostatečný proud cestujících, nerušit vlaková nádraží v centrech měst (snaha zrušit v Praze Masarykovo nádraží pro jeho atraktivní pozemky, snaha odsunout hlavní vlakové nádraží z centra Brna) a přisunout autobusová nádraží k nádražím vlakovým umístěným v centrech měst (snahu Karviné, Havlíčkova Brodu a dalších zde je nutné uvítat).
Chránit obyvatelstvo před negativními vlivy silniční dopravy
Potřeby chránit obyvatelstvo před negativními vlivy silniční dopravy - emisemi, hlukem, nehodami a dopravními zácpami se dnes dožaduje kdekdo. Obvykle se navrhují řešení buď málo účinná nebo situaci zhoršující. Dálnice, pokud jsou šetrně trasované, tranzitní silniční dopravu sice odvedou mimo obec či město, ale současně mocně stimulují její další růst. Časem se dostáváme ke stavu, kdy máme místo ucpané silnice, ucpanou dálnici. Dálnice sice odlehčí přetížené silnici, ale současně k sobě přitáhnou mnoho dalších aut a ty zamoří okolí příjezdových silnic, takže se problém pouze posune v místě. Výsledkem bývá spíš růst než pokles počtu obyvatel vážně postižených intenzivní silniční dopravou. Dálnice významně snižují poptávku po železniční a jiné nesilniční dopravě, a tím ji přivádí do ekonomických až existenčních problémů. Podpora železniční dopravě realizovaná přednostní výstavbou dálnic patří do černého humoru, nejen české dopravní politiky.
Ne vždy jsou dálnice, rychlostní silnice či silniční obchvaty trasovány šetrně. Pak běda obyvatelstvu, které se ocitne v jejich blízkosti. Slušný politik nemůže obětovat část svých spoluobčanů, byť by mu jednostranně vzdělaní dopravní odborníci v žoldu automobilové lobby tvrdili, že to pomůže mnohem většímu počtu občanů jiných. Neměl by zapomínat, že všechny prognózy růstu silniční dopravy byly výrazně překonány, že auta v zásadě zaberou každý prostor, který se jim poskytne, že jejich prudký růst je do značné míry důsledkem špatné dopravní politiky, tj. rozsáhlé preference silniční dopravy před železniční včetně politiky přímé destrukce železniční dopravy v ČR v l. 199098. Přizpůsobovat větší město potřebám intenzivní silniční dopravy, jak se velmi často nejen v ČR děje, znamená totálně destruovat jeho životní prostředí. Sladit město pro auta s městem pro lidi se ještě nepodařilo. Silniční průtahy městem jsou pro životní prostředí obyvatelstva vždy zhoubné. Že je někdy prosazují i dopravní odborníci, na tom nic nemůže změnit.
Chránit obyvatelstvo před negativními vlivy silniční dopravy má i řadu dalších rozměrů: řádnou péči o rozvoj veřejné dopravy (nikoliv ji omezovat nebo rušit její elektrické druhy), výstavbu stezek pro pěší a stezek pro cyklisty, instalaci zpomalovacích pruhů na silnicích u škol a dalších rizikových míst, přestavba městských křižovatek na kruhové objezdy (před nimi musí řidiči přibrzdit), zjednosměrňování nebo zužování vybraných silnic (nikoliv rozšiřování, jež stimuluje část řidičů k nepřiměřeně rychlým a tím i velmi nebezpečným jízdám), regulaci parkování, přísné ochraně veřejné zeleně. Její obětování ve prospěch potřeb silniční dopravy svědčí o ekologické negramotnosti a bezohlednosti prosazovatelů takových opatření. *

Za služby zaplatit
21.8.2006	Mladá fronta DNES	PAVEL KNECHT
FÓRUM ČTENÁŘŮ: Hejtman Ústeckého kraje Jiří Šulc ve svém článku pro MFD (9. 8.) opírá své jednání, jehož přímým důsledkem bylo zastavení dopravy v Ústeckém kraji, o jednu zcela demagogickou tezi. Zní, že není přece možné, aby stát a daňoví poplatníci platili za něco, co je mnohdy nepotřebné a neúměrně drahé. Každá kvalitní služba však něco stojí. Úhrada ztráty za veřejnou službu v autobusové dopravě je dána zákonem, podle kterého je také vypočtena. Zjednodušeně řečeno platí, že čím lepší, kvalitnější a ekologičtější dopravu dopravce nabídne, tím hodnota firmy i cena za jeho služby rostou. Tímto principem se řídí financování veřejné dopravy v Evropské unii už po mnoho desítek let. To proto, že se Evropská unie pro podporu právě takového modelu dopravy před mnoha lety rozhodla. V ekologicky velmi zatíženém Ústeckém kraji jezdí v tuto chvíli nejmodernější flotila autobusů v ČR, z více než třetiny ekologických, která jediná už v tuto chvíli splňuje kritéria EU. Za svoje služby však chceme zaplatit podle nařízení EU a vlády. Nemůžeme žádat víc ani méně. A pan hejtman Šulc svým postojem o drahých autobusech veřejně občanům jiným způsobem říká, že je nechce zaplatit. Žádný malý dopravce s dvaceti nebo třiceti autobusy, bojující v kraji v konkurenci s ostatními dopravci, nemůže do svého vozového parku investovat tolik peněz jako my. Celá podstata sporu kraje s DPÚK je to, že my ze zákona ctíme veřejnou linkovou dopravu jako veřejnou službu, podobnou například vysílání České televize, která se musí podle zákona platit, a občané musí mít možnost ji každý den využít. PAVEL KNECHT, ředitel DPÚK.

Stavba dálnice D3 opět rozpoutává emoce
22.8.2006	Benešovský deník	LADISLAV JERIE 
Zastánci tvrdí, že už měla stát dávno, odpůrci trvají na jiných variantách. Kraj bude zanedlouho schvalovat návrh plánu velkého územního celku Benešovsko, v němž je nejkontroverznějším bodem trasování dálnice D3. Zbaví projektovaná dálnice region nekonečných kolon na současných přetížených komunikacích jižně od Prahy nebo naopak přivede na Benešovsko v souladu s nabídkou ČR při vstupu do EU další tranzitní dopravu?
Strašákem je tranzit
"Dálnice přivede do oblasti Posázaví tranzitní kamionovou dopravu na trase sever -jih. Výše nákladů třicet miliard korun pro úsek Mezno -Praha, které se ještě několikanásobně zvýší, odsouvá realizaci až za rok 2013. Alternativní řešení s rozšířením silnice I/3 a obchvaty by stálo polovinu," vysvětlila Eva Tylová. "Dálnice v nedohlednu místním lidem nepomůže. Ti nepotřebují šestipruhou silnici. Jim stačí silnice o menší kapacitě, ale aby byla co nejdříve," dodala bývalá náměstkyně ministra životního prostředí. V současné době po silnici I/3 projíždí regionem zhruba 25 tisíc vozidel denně.
Navážení žab není argument
"Je jasné, že schválená stabilizovaná varianta je nejrozumnější a nejšetrnější. Rozšířit stávající silnice je nesmysl. Doprava by zkolabovala už při stavbě a nám by to nepomohlo," oponuje miličínský starosta Vlastimil Poustecký. "Ta hysterie, která se kolem dálnice odehrávala, je v duchu... R se postaví, ale někde jinde," dodal starosta s tím, že také na akce typu navážení žab v kýblích na místa plánované trasy není zvědavý. "Také mi předložili petici s několika sty podpisy proti stavbě dálnice. Když si v Miličíně stoupnu k hlavní silnici a nechám řidiče podepisovat souhlas se stavbou dálnice, budu mít za den těch podpisů deset tisíc," dodal Vlastimil Poustecký.
Kudy má vést D3?
Od Mezna se odklání na západ od současné I/3 kolem Heřmaniček, Voračic, Šebáňovic, Maršovic, Dlouhé Lhoty, Chrášťan a Netvořic. U Žampachu přes most překročí Sázavu, obkrouží Jílové u Prahy k Psárům a Jesenici, u niž se napojí na velký pražský okruh. Variantní návrhy předpokládají obchvaty Miličína, Olbramovic a Benešova s rozšířením současné hlavní silnice a napojením na dálnici D1. "Pro lepší regionální dopravu na Benešovsku a v dolním Posázaví by byla vhodná výstavby další komunikace první třídy, která by i bez dálnice zajistila dopravní obslužnost regionu," navrhla další řešení Eva Tylová.

Rozestavěnost dálnice D3
Úsek	Délka	Zahájení	Ukončení	
Nová Hospoda – Mezno	  1,90 km	2006	2007	
Mezno – Chotoviny	  6,80 km	2004	2007	
Tábor – Soběslav	16,02 km	2006	2010	
Soběslav – Bošilov	13,87 km	2006	2010	
Zdroj ŘSD

Česko a Německo oživí labskou vodní cestu
22.8.2006	Právo	Jiří Novotný
Obnoví se celoroční splavnost řeky z ČR až do Hamburku. Labe by mělo být od roku 2010 splavné z Děčína až do Hamburku nejméně 345 dní v roce. Vyplývá to ze společného prohlášení, které podepsala ministerstva dopravy obou zemí s cílem oživit tuto vodní cestu, po níž se zboží plaví už tisíc let. „Německá strana se zavázala zajistit na úseku Labe mezi Geesthachtem u Hamburku a Drážďany plavební hloubku 1,60 metru a mezi Drážďany a Schönou 1,50 metru. Stejná minimální hloubka bude dosažena také na českém úseku labské vodní cesty poté, co se vybuduje nový plavební stupeň v Děčíně,“ sdělila mluvčí ministerstva dopravy (MD) Marcela Žižková. Zajištěno má být podle MD i doplutí plavidel dále do vnitrozemí. V této souvislosti bude prodloužena labská vodní cesta až do Pardubic. Obě strany přitom dospěly k závěru, že to nebude možné zvládnout pouhými úpravami plavidel, ale nutná je změna infrastruktury. „O průběhu příprav a realizaci projektů se budou české a německé ministerstvo pravidelně informovat. Koordinovaně chtějí postupovat také při zpracovávání odborných studií a údržbových pracích na Labi,“ uvedla Žižková. O zakázky by v budoucnu loďaři nouzi mít neměli, vždyť lodní doprava je až desetkrát levnější než silniční. Ředitelství vodních cest ČR (ŘVC) předpokládá, že v roce 2010 by se mohlo po Labi přepravit nejméně 1,2 miliónu tun zboží, o třetinu více než nyní.
Pětimiliardová investice
Děčínský plavební stupeň se bude nacházet na okraji města bezprostředně před přístavem Loubí směrem do Německa. Hlavními objekty projektu jsou jez s plavební komorou na levém břehu Labe pod železniční tratí, a vodní elektrárna na pravém břehu, vedle silnice do Hřenska. Elektrárna bude ročně vyrábět téměř 73.000 MWh elektrické energie, což postačí k zásobování všech děčínských domácností a úřadů. Na otázku Práva, kolik si realizace projektu vyžádá peněz, odpověděl už dříve ředitel ŘVC Miroslav Šefara: „Vlastní jezová část by měla být postavena za 3,7 miliardy a vodní elektrárna za 1,4 miliardy korun. Vynaložené peníze by se ale mohly vrátit již za dvanáct let.“ Původně se měly na dolním Labi budovat dva jezy - v Malém Březnu a Prostředním Žlebu. Tento záměr schválila už vláda Miloše Zemana a termín dokončení tehdy stanovila na rok 2007.
Vleklé spory s ekology
Přípravné práce musely být ale zastaveny, když se v březnu 2001 k projektu negativně vyslovilo ministerstvo životního prostředí. To tvrdilo, že stavba jezů by poškodila unikátní přírodu řeky a ohrozila desítky druhů chráněných živočichů a rostlin. Loni se ministr dopravy Milan Šimonovský a šéf resortu životního prostředí Libor Ambrozek konečně shodli alespoň na kompromisní variantě - postavit pouze jeden jez poblíž česko-německé hranice. Problémem ovšem je, že tak padl záměr udržet splavnost Labe nejméně 345 dnů v roce i směrem do českého vnitrozemí. V případě nedostatku vody se tedy bude zboží z Děčína či Lovosic muset rozvážet po železnici či silnici. V současné době probíhá hodnocení vlivu projektu děčínského jezu na životní prostředí (EIA). To by podle Šefary mohlo být ukončeno koncem letošního roku. Pak bude následovat územní a stavební řízení. Pokud vše půjde hladce, pustí se stavbaři do díla koncem roku 2007 a jez by skutečně mohl začít sloužit v roce 2010.

Lidé z Unhoště mají hluku z letadel už dost, začali jednat s letištěm
22.8.2006	Kladenský deník	PETR SKLENIČKA
Přepravci jsou motivováni nelétat hlučně, pokuty za překročení limitů hluku považují Unhošťští za nízké. Doslova jako na letišti si prý připadají lidé z Unhoště. Když se probouzejí, jdou do práce, nakupují, dívají se na televizi, večeří nebo jdou spát, pořád musejí vnímat hluk z přeletů vzlétávajících a přistávajících letadel. Dlouhodobý a stále se zhoršující problém přiměl obyvatele Unhoště a vedení města k tomu, aby se společnými silami pokusili ovlivnit dopady této zátěže na místní život. Na prvním jednání s provozovatelem letiště, společností Letiště Praha, se jim dostalo mnoha fundovaných odpovědí. Některé skutečnosti, jež se týkají letového provozu, se jim přesto nepozdávají. 
"Při současném systému měření hluku jsou zjišťovány denní šestnáctihodinové a noční osmihodinové průměry. To znamená, že momentální hlukové zátěže mohou být výrazné, ale výsledné údaje nemusí napovídat tomu, že je situace vážná," uvedl jeden z účastníků jednání Dominik Strnad. Měření hluku až dosud prováděla pověřená certifikovaná společnost. Letiště Praha však nyní jedná o nákupu vlastního měřicího zařízení. "Jsme tím poněkud znepokojeni. Obáváme se, aby to případně nepostihlo kvalitu nebo výsledek měření. Navíc stávající ochranné protihlukové pásmo, od jehož hranic jsme vzdáleni jen přibližně tři sta metrů, bylo zpracováno v roce 1996 s výhledem na deset let. Od té doby letový provoz doznal mnohých změn. Ubylo sice hlučných strojů, ale podstatně se zvýšila četnost přeletů," řekl Strnad.
Nad Unhoští zřejmě desítky tisíc přeletů
Společnost Letiště Praha zaznamenala v prvním pololetí letošního roku 79 017 odletů a příletů. Značná část se týkala nejpoužívanější runwaye 0624, směrované ze západu na východ. "Kolik pohybů se uskutečnilo nad Unhoští, nedokážeme určit. Letecké společnosti se snažíme motivovat, aby využívaly nejméně hlučná a nejmodernější letadla. Ve spolupráci s úřadem městské části Prahy 6 jsme proto vyhlásili soutěž o nejšetrnějšího dopravce k životnímu prostředí," uvedla mluvčí Letiště Praha Eva Krejčí.
Za lehčí letadla se platí méně
Společnost má systém hlukových poplatků, kde jsou letadla rozdělena podle hmotnosti do čtyř kategorií a podle toho také odvádí provozovateli letiště hlukové poplatky. "Uplatňujeme rovněž systém pokut při překročení hlukových limitů. Při překročení o tři decibely platí dopravce pokutu ve výši pětadvacet tisíc korun," informovala mluvčí.
Hranice ve vzduchu nejsou jen čára na mapě
Zástupci města Unhoště však tuto sankci nepovažují za dostatečně vysokou. "Máme informace, že například londýnské letiště je vůči leteckým společnostem podstatně přísnější. Očekáváme, že Letiště Praha alespoň vyvine v dohledné době iniciativu, jež bude mít za následek přehodnocení stávajícího rozsahu ochranného protihlukového pásma. Jeho hranice se podle nás nedají brát jako pouhá čára na mapě," dodal jeden z iniciátorů petiční akce, která vznikla na podporu jednání mezi Unhoští a provozovatelem ruzyňského letiště. I kdyby nakonec zůstalo pásmo stejné, chtějí se nespokojení obyvatelé Unhoště pokusit najít možnosti, jak by mohla společnost Letiště Praha provést protihluková opatření i tam, kde do kdysi stanoveného ochranného protihlukového pásma chybí jen pár set metrů.

Soutěž ke Dni bez aut
22.08.2006	Region Havířov	lp
Mnohem více aktivně, než tomu bývalo v minulosti zvykem, se bude snažit 20. září zapojit do Evropského dne bez aut havířovský magistrát. K této příležitosti přichystal kulturní program i zajímavou soutěž. "V rámci samotného Evropského dne bez aut je připraven celodenní bohatý program pro školy i veřejnost. Na náměstí Republiky se chystá například spinningový maratón, přenosné dopravní hřiště, soutěže pro děti ve spolupráci se Stanici mladých techniků a s komisí BESIP," přiblížila mluvčí havířovské radnice Romana Bartošková. Na stejném místě budou také cyklohlídky Městské policie přibližovat svou práci. Při této příležitosti si každý zájemce bude moci zaregistrovat své jízdní kolo. V rámci akce se veřejnost může seznámit s problematikou budování cyklostezek. Na uzavřené části ulici Na Nábřeží, mezi ulicemi ČSA a Radniční, se představí Hasičský záchranný sbor Moravskoslezského kraje spolu se Sborem dobrovolných hasičů Havířov. Nebudou chybět ukázky poskytnutí první pomoci po autonehodě. "O předvedení technik vedoucích k záchraně života se postarají členové havířovských Junáků. Uvolněná vozovka se na chvíli stane malířským plátnem pro malování s dopravní tematikou," řekla dále Bartošková. Radnice se navíc rozhodla vypsat netradiční soutěž o nejzajímavější vozidlo. "Magistrát chce odměnit nejvtipnější ekologická vozidla. Tři nejlepší se mnohou těšit na hodnotné ceny. Vyzýváme tímto kutily, aby neváhali a den bez aut touto formou podpořili. Těšíme se na různé výtvory i technické perličky," nastínila možnosti soutěže Bartošková. Jako předzvěst Evropského dne bez aut se v úterý 19. září objeví na náměstí Republiky simulátor nárazu Bum Bác. Na něm si budou moci obyvatelé i návštěvníci Havířova vyzkoušet, co se stane při nárazu automobilu v rychlosti až 30 km za hodinu.

Do Evropského dne bez aut se v Česku zatím přihlásilo 35 měst
22.8.2006	Zpravodajství ČTK	dce, ekl, iri
Praha 22. srpna (ČTK) - Do akce Evropský den bez aut, která se v Česku uskuteční 22. září, se zatím přihlásilo 35 měst. Na několik hodin obce uzavřou vybrané části pro automobilovou dopravu. Zároveň v těchto místech uspořádají akce propagující ekologicky příznivé a zdravé způsoby dopravy. ČTK to oznámilo ministerstvo životního prostředí. Evropský den bez aut se v Česku uskuteční popáté, tentokrát se zaměří především na ochranu klimatu. Města, která se ho zúčastní, musí kromě dočasné uzávěry části města pro auta přijmout alespoň jedno trvalé opatření k podpoře udržitelné dopravy či ke zklidnění provozu ve městě. Akce bude vyvrcholením Evropského týdne mobility, který začíná 16. září. Kromě účastníků, například Českých Budějovic, Plzně nebo Ostravy, ho letos symbolicky podpoří dalších 17 měst. Loni se do akce zapojilo 34 českých a moravských měst. "Každý, kdo začne jezdit do práce na kole, veřejnou dopravou či chodit pěšky, přispěje k ochraně klimatického systému Země. Každý litr benzinu, spálený v autě, totiž znamená 2,5 kilogramu oxidu uhličitého v atmosféře," uvedl Jakub Kašpar z ministerstva životního prostředí. Podle úřadu může člověk, i když jezdí automobilem, dopady na životní prostředí snížit. Pomůže například, když se vyhne krátkým cestám, protože nezahřátý motor má vyšší spotřebu. Spotřebu pohonných hmot snižuje mimo jiné také správné nahuštění pneumatik. Další informace o Evropském týdnu mobility a dne bez aut lze nalézt na internetových stránkách http://www.climatechange.eu.com a http://www.mobilityweek-europe.org.

Den bez aut bude v pětatřiceti městech
23.08.2006	Hospodářské noviny	čtk
Do akce Evropský den bez aut, která bude v Česku přesně za měsíc, se zatím přihlásilo 35 měst. Obce na několik hodin uzavřou vybrané části pro automobilovou dopravu. Zároveň v těchto místech uspořádají akce, které budou propagovat ekologicky příznivé a zdravé způsoby dopravy. Evropský den bez aut se v Česku uskuteční popáté. 

Evropský Den bez aut Ústí pouze podpoří
23.8.2006	Ústecký deník	fvk
Do evropského Dne bez aut, který se uskuteční 22. září, se přihlásilo zatím 52 měst. Město Ústí nad Labem je jedním z těch, které akci pouze podpoří. "Podpora bude vyjádřena doprovodnými akcemi pro cyklisty a pěší. Žádné uzavírky město neplánuje," řekl ředitel odboru vnějších vztahů Ministerstva životního prostředí Jakub Kašpar.

Jih proti severu nejspíš končí. Kdo tedy zvítězí?
23.08.2006	Pardubické noviny	fiž
Druhý návrh územního plánu Pardubického kraje již spatřil světlo světa. Zájem občanů získává především díky zakreslení jižní varianty silnice R35. "Po třech letech, co pomáháme místním sdružením, vítáme, že se krajští politici přiklonili k jižní variantě silnice R35, která byla posouzením vlivů na životní prostředí i řadou odborných posudků a stanovisek vyhodnocena jako nejlepší, chyběla už jen vůle politiků ji schválit," řekl Miroslav Patrik z Dětí Země. Nicméně mezi ekologicky sporné stavby na Pardubicku podle něho stále patří vedení silnice R35 přes okraj ptačí oblasti Komárov, splavnění Labe do Pardubic s plavebním stupněm Přelouč a plánovaná spalovna odpadů u Opatovic nad Labem. Občané kraje si mohou územní plán prohlédnout na pardubickém krajském úřadě či na Městském úřadě v České Třebové. Termín pro zaslání připomínek pro občany a státní orgány je 29. září tohoto roku, obce a města spolu s majiteli nemovitostí ho mají až do 14. října. Návrh územního plánu by měl být poté do konce roku schválen. 

Na poslání návrhů je pět týdnů času
23.08.2006	Orlické noviny		zr
Do pátku 29. září mají čas ti, kteří hodlají vznést připomínky k druhému návrhu územního plánu Pardubického kraje se zaznamenanou jižní variantou rychlostní komunikace R35. Návrh je vyvěšen na Krajském úřadu v Pardubicích a na Městském úřadě v České Třebové. Termín je posunut pro obce, města a majitele nemovitostí, a to až do 14. října. Návrh územního plánu našeho kraje má být podle předpokladů schválen do konce letošního roku. 

Města chtějí silnici odsunout
23.08.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	vch
Červená čára na mapě druhého návrhu územního plánu Pardubického kraje vypadá pro někoho lákavě, pro jiného zase hrozivě. Každá oslava i tryzna ale může být ještě předčasná. Návrh a konečná podoba se nemusejí shodovat. "V současnosti jsou avizovány zájmy prověřit v procesu pořízení změny Územního plánu velkého územního celku Pardubického kraje zásadnější zásahy do současně projednávané jižní trasy R35," píše v mailu Bohumil Burdych, vedoucí krajského odboru územního plánování. Škatulata s trasou silnice tak mohou pokračovat. "Po schválení územního plánu dáme podnět k jeho změně. V té by šla silnice severně od Vysokého Mýta," prohlásil starosta Bohuslav Fencl. Jako představitel ekonomicky silného města má jistě v rukou silné páky, které dokážou silnicí pohnout. 
Litomyšl si oddálení prosadila 
O možnostech měst působit na podobu krajského územního plánu vypovídá i úspěch Litomyšle, která si prosadila oddálení R35. Iniciativu města Burdych připouští. "Optimalizace trasy severozápadně od Litomyšle vznikla z podnětu usnesení města Litomyšl," vysvětluje. Poněkud ve stínu snah o co nejvýhodnější pozici vůči rychlostní silnici zatím stojí touha obyvatel vesnic a měst zbavit se konečně proudu aut valících se kolem jejich domů. Přikázáním pro krajské úředníky ovšem zůstává nutnost schválit územní plán do prosince tohoto roku, jak to vyžadují podmínky státu. 

Nová trasa R35: radost i šok
23.08.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	VÁCLAV CHOCHOLA
KRAJSKÁ DÁLNICE. Plánování klíčové silnice R35 provází dlouhé diskuse o tom, kudy povede. Lidé ji nutně potřebují, zároveň ji však nechtějí blízko svých domů. Kudy nakonec povede silnice R35, po které se budou valit desetitisíce aut denně? Pardubický kraj zveřejnil druhý návrh územního plánu a trasa čtyřproudové komunikace od Hradce Králové na Moravskou Třebovou je tu zakreslena v pozměněné podobě. Po několikaletých diskusích zůstala ve hře pouze jižní varianta silnice, která má vést kolem Litomyšle. Nyní se výrazně odděluje od stávající I/35 už za Cerekvicí nad Loučnou a obloukem obchází Litomyšl. Za ní se stáčí zpět k jihu. 
Na krajský úřad už chodí první reakce 
Tuto verzi vystavenou na webových stránkách Pardubického kraje nyní čekají připomínky ze strany dotčených osob a obcí. "Už docházejí první reakce," hlásí vedoucí krajského odboru územního plánování Bohumil Burdych. Většina obcí a jednotlivců svá vyjádření teprve připravuje. "Nejdříve musíme všechny informovat, k jakým změnám došlo. Urychlíme také svolání zastupitelstva, kde se lidé budou moci k návrhu vyjádřit. Podle toho pak obec podá případné připomínky," nastínil postup starosta Němčic Josef Racek. "Oni to ženou tam, kde mají volno, a tadymísto je," připouští František Ludvíček z Němčic. Polosamota, kde žije, se na mapě rázem ocitla v sousedství čtyřproudové silnice. "Nikdo mi nic neřekl, to je pro mě šok. Vždyť já sem přišel hlavně kvůli tomu klidu, a teď tu budu mít hluk a smrad ve dne v noci," říká a podobně smýšlejí i jeho sousedé. 
Vysoké Mýto chce silnici na severu od města 
Mezi nespokojence patří také Vysoké Mýto. Stále platí, že chceme, aby silnice šla severně od města," řekl starosta Bohuslav Fencl a pevně věří ve změnu trasy. Důvod k rozmrzelosti mohou mít i v Bohuňovicích, ke kterým se nyní R35 významně přiblížila, podobně jako k Němčicím. Výhrady k návrhu mohou občané zasílat na krajský odbor strategického rozvoje do 29. září. Obce, přes jejichž pozemky trasa vede, mají lhůtu ještě o dalších 15 dnů delší. 
Obce na hlavním tahu stavbu nedočkavě vyhlížejí 
Mnohé obce naopak spuštění stavebních prací nedočkavě vyhlížejí. V těch, které dosud silnice I/35 protíná, roste provoz každý rok, denně jimi projede mezi 15 a 20 tisíci vozidel. Takový je třeba případ Hrušové. V tomto ohledu si stojí podobně Vysoké Mýto a Litomyšl. Rychlostní silnice pomůže oběma městům od přetížených center a násilného rozdělení, dále pak usnadní komunikaci obchodníkům i turistům. Zatím je spokojená pouze Litomyšl. R35 se totiž v návrhu vzdálila o další dva kilometry dál od zdejší stávající i plánované zástavby. Vysoké Mýto musí ještě o ideální trasu bojovat. 

Silnice povede za domem, majitelé to nevědí
23.08.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický
Lidé, kteří bydlí nedaleko plánované trasy silnice R35, by se měli vypravit na svůj obecní úřad. Mohou se tam totiž dozvědět, že nově naplánovaná čtyřproudová silnice rozdělí právě jejich pole. "Stavební zákon neukládá povinnost oslovovat přímo jednotlivé vlastníky pozemků," řekl vedoucí odboru územního plánování pardubického kraje Bohumil Burdych. Je tedy věcí každého, aby si podobu návrhu zjistil. "My se chystáme vytisknout informační letáky, na kterých bude i plánek nové trasy silnice," plánoval starosta Němčic Josef Racek. Občané totiž často zjistí problém, až když nemají šanci se odvolat. Například dům Františka Ludvíčka z Němčic míjí červená čára na mapě jen těsně. On sám to ale nevěděl. "Jak bych to mohl vědět? To slyším poprvé, že tu má vést ta silnice," řekl. Ludvíček i další lidé, které plány nepříjemně překvapí, mají ještě necelý týden na to, aby své námitky poslali úředníkům. Úřady tak čeká až do konce října tvrdá práce. "V rámci posledního projednávání bylo uplatněno 988 individuálních námitek, vesměs proti severní trase R35," dal Burdych příklad toho, jaký nápor může jeho odbor čekat. Územní plán musí být schválen do prosince letošního roku. "Od ledna roku 2007 bude platit nový stavební zákon. Pokud Územní plán Pardubického kraje a s ním i trasu silnice R35 neprojednáme v režimu toho současného, budeme to muset dělat znovu a podle mnohem přísnějších pravidel," řekl před časem vicehejtman Roman Línek. 

Židenice se obávají hluku
23.08.2006	Právo-jižní Morava	Jan Trojan
Občanské sdružení požaduje dodatečnou protihlukovou studii. Občané části Brna-Židenic vyjadřují obavy z plánovaného rozšíření nyní dvojkolejného kolejového tělesa na čtyřkolejné v souvislosti s projektem přestavby brněnského železničního uzlu. "Už nyní je v ulici Klíny, Nevrklova, Jeronýmova a v dalších enormní hluk. Lidé také cítí nepříjemné vibrace při průjezdu vlaku," sdělil v úterý novinářům ředitel Hnutí Duha Martin Ander. Připomněl, že ve čtvrtek mají účastníci stavebního řízení poslední možnost na podání svých případných námitek a připomínek. Mezi účastníky patří rovněž majitelé dotčených nemovitostí, kde hrozí zhoršení životního prostředí. Jejich zájmy hájí občanské sdružení Židenice pro občany, které na čtvrtečním veřejném projednávání vznese své požadavky. Tím základním je zpracování nové podrobnější protihlukové studie. 
Navrhují tubus 
Dušan Krátký z občanského sdružení hovořil o proskleném tubusu, který velmi účinně tlumí hluk vlaků u pražského hlavního nádraží. Žideničtí nepovažují za řešení zatím jen pouhý příslib výměny oken v domech za zvukotěsná, která ostatně neřeší větrání. "Také navrhovaná protihluková opatření podél tratě nesníží hluk dostatečně," říká Ander. Přiblížení kolejí k domům a hluk na hranici povolených norem sníží hodnotu nemovitostí. Občanské sdružení proto požaduje také finanční kompenzace těm, kteří se chtějí vystěhovat. Podle Andera budou hlukem zasaženy rovněž některé domy v Obřanech. Miroslav Patrik z organizace Děti Země se domnívá, že územní řízení k výstavbě rozšířeného kolejiště přes Židenice bude muset být přerušeno. Kromě jiného také pro jednu ze šestnácti podmínek ve vyjádření krajské hygieny, totiž upřesnit hlukovou studii. Teprve potom bude hygiena souhlasit s výstavbou. 
Radnice je s občany 
Starosta Brna-Židenic Josef Veselý (KDU-ČSL) již v červenci informoval, že jejich radnice je na straně občanů. Přestavbu železničního uzlu v Brně podpoří jen tehdy, budou-li uspokojivě řešeny připomínky občanů. Krátký z občanského sdružení vítá tuto starostovu aktivitu, zároveň ale kritizuje židenickou radnici za vágní přístup vůči nové železnici v uplynulých měsících. Nevyloučil, že se s uvedenými požadavky obrátí prostřednictvím poslanců až na Evropskou unii. Hnutí Duha patří k největším kritikům tzv. odsunuté (a městem přijaté) varianty nového železničního uzlu v Brně, který by měl přijít na 25 miliard korun. "Kdyby se modernizovalo pouze nynější hlavní nádraží, mohli jsme řešit zlepšení kvality bydlení v Židenicích, nikoli horko těžko bránit jejímu zhoršování," říká šéf hnutí Ander. 

Připomínkovali přestavbu nádraží: Neveřejné!
24.08.2006	ČT1	Jihomoravský večerník v 18
Moderátor (Lenka Solanská): 
--------------------------------------
Desítky lidí dnes přišly na městský úřad Brno - střed. Mohly se tam na neveřejném jednání vyjádřit k zatím největší stavbě v moderní historii města - rekonstrukci brněnského železničního uzlu, se kterou souvisí i tolik diskutovaný přesun nádraží. investice za skoro 25 mld. Kč se dotkne několika stovek Brňanů. Dnešní jednání se stalo terčem kritiky odpůrců přesunu nádraží. podle nich se vůbec nemuselo odehrát za zavřenými dveřmi. 
Nádvoří radnice MČ Brno - střed dnes ráno, na prostor dohlíží několik policistů a strážníků, úředníci zasedli ke svým stolům venku. Za nimi kontrolují, zda mají příchozí právo se k plánované stavbě vyjádřit, tedy zda mají v jejím okolí pozemky nebo nemovitosti. Na několik chvil zavládl před jednací místností rozruch. Z tohoto páru mohl jít dovnitř jen manžel. Nakonec se vše vyřešilo a vyjádřit se mohli oba dva. Stejně jako další příchozí měli ke stavbě zásadní připomínky. 
Obyvatelky Brna: 
--------------------------------------
Nám to mají sebrat celý domek, máme takový kousek dráhu, proč by to nemohli udělat z druhé strany. 
Mě povede kolej asi 15 metrů od obytného rodinného domku. 
Námitky mají i kritici přesunu nádraží, nelíbí se jim navíc ani chování radnice. Podle nich mohlo být dnešní jednání veřejné. 
Martin Ander, ředitel Hnutí Duha: 
--------------------------------------
Město opět propáslo šanci ukázat, že umí vstřícně komunikovat s občany. 
Roman Burián, mluvčí MČ Brno-střed: 
--------------------------------------
Ústní jednání je součástí územního řízení, územní řízení je neveřejné. 
Projednávání nakonec skončilo překvapivě brzy, trvalo necelé dvě hodiny a mluvilo se na něm především o Židenicích. Tam se mají koleje rozšiřovat a místní se bojí např. hluku a vibrací. 
Karel Bernášek, občanské sdružení Židenice pro občany: 
--------------------------------------
Samozřejmě chybí studie vibrací a ta hluková studie je, vibrační není. 
Jiří Šipr, projektant: 
--------------------------------------
Podle mě není žádný problém dát do územního rozhodnutí povinnost dopracovat toto hodnocení vibrací. 
Miroslav Patrik, Děti Země: 
--------------------------------------
Závěr je takový, že přebírání územního rozhodnutí je potřeba to řízení přerušit a dopracovat řadu podkladů. 
Přestavba brněnského nádraží a kolejí má už teď několikaměsíční zpoždění. Např. dnešní jednání mělo podle původních plánů proběhnout už minulý rok. 

O přestavbě neveřejně
24.08.2006	Právo-jižní Morava	jac
Úřad městské části Brno-střed informoval, že ústní jednání v rámci územního řízení o Přestavbě železničního uzlu Brno (ŽUB), které se uskuteční dnes od devíti hodin ve Společenském centru radnice Brno-střed na Dominikánské ulici 2, je neveřejné a bude přístupné pouze účastníkům řízení. Účastníky jsou navrhovatelé, městské části a obce, zastupované starosty, fyzické a právnické osoby, jejichž vlastnická či jiná práva k pozemkům a stavbám na nich mohou být rozhodnutím přímo dotčena a také subjekty, kterým postavení účastníka řízení přiznávají zvláštní zákony. Budou to kromě Státní energetické inspekce také občanská sdružení Děti Země - Klub za udržitelnou dopravu, NESEHNUTÍ Brno, občanské sdružení "Za zachování klidové zóny Brno-Černovice, Sdružení na ochranu přírody a životního prostředí v Brně-Maloměřicích, občanské sdružení Stará osada - Židenice. "Za občanská sdružení se jednání mohou účastnit statutární zástupci, kteří jsou podle stanov oprávněni za sdružení jednat a tuto skutečnost před vstupem na jednání prokáží," informoval mluvčí radnice Brno-střed Roman Burián. 

Den bez aut podporou nenašel
24.8.2006	Deník Litoměřicka	RADIM TUČEK
Zcela bez podpory měst na Litoměřicku proběhne za měsíc Den bez aut, jímž již tradičně vyvrcholí Evropský týden mobility. Na několik hodin se v desítkách měst v ČR a stovkách v celé Evropě již popáté uzavřou vybrané části pro automobilovou dopravu, kde proběhnou nejrůznější akce, propagující ekologicky příznivé a zdravé způsoby dopravy. V Litoměřicích se o podpoře této akce již několikrát nahlas mluvilo. "Letos jsme se touto tematikou však příliš nezabývali. V minulosti ze strany některých členů Rady města snaha podpořit tuto akci byla, ale k dohodě nedošlo," konstatoval místostarosta Litoměřic Jiří Landa. "Víme, že ochota vzdát se na jeden den svého "miláčka" nebyla nijak zvlášť silná ani od občanů města," doplnil. V ČR akci koordinuje Ministerstvo životního prostředí (MŽP). Do dnešního dne se k této kampani přímo přihlásilo 35 měst, přičemž Ústecký kraj zastupuje Česká Lípa a Kadaň. Dalších sedmnáct měst včetně Ústí nad Labem a Děčína akci podpoří symbolicky. "Kromě zmíněné dočasné uzávěry části města pro auta musí přijmout alespoň jedno trvalé opatření k podpoře udržitelné dopravy či k jejímu zklidnění ve městě," vysvětlil Jakub Kašpar z odboru vnějších vztahů na MŽP.

Na Den bez aut přijedou do města koně
24.8.2006	Sokolovský deník	DITA UREŠOVÁ
Letošní ročník kampaně zaměřené na ochranu ovzduší podpoří více než třicet měst v České republice. Doprovodný program připravila na Evropský den bez aut, který připadá na 22. září, radnice v Sokolově. Právě město Sokolov bylo mezi prvními, které se k této akci pod hlavičkou Ministerstva životního prostředí přihlásilo. V tento den budou například sokolovští školáci společně s policisty kontrolovat řidiče a rozdávat buď veselé, nebo smutné obrázky. Na dětských dopravních hřištích jsou naplánovány preventivní akce zaměřené na bezpečnost v dopravě. Na Starém náměstí v Sokolově se představí folkové kapely, indická kultura, zájemci se mohou projet na koních či na rodeovém býku. Společnost Autobusy Karlovy Vary, která ve městě provozuje městskou hromadnou dopravu, však v tento den nechystá posílení linek. "Po zkušenostech z uplynulých let není potřeba zajišťovat větší počet autobusů ve městě. Spíše se doplní jejich současná kapacita," vysvětlil ředitel společnosti Zdeněk Suchan. Letošní Den bez aut se koná v České republice již popáté. Tentokrát se celoevropská osvětová kampaň nese pod heslem Chraňme klima Země, s mottem Pěšky. Na kole. Autobusem. Tramvají.
Ke kampani se již přihlásilo 35 měst a dalších 17 jich akci symbolicky podpoří. "Evropským dnem bez aut nabízí konkrétní cestu, jak snížit dopady naší každodenní činnosti na klima Země. Každý, kdo začne jezdit do práce na kole, veřejnou dopravou či chodit pěšky, přispěje k ochraně klimatického systému Země. Každý litr benzínu spálený v autě totiž znamená 2,5 kg CO2 v atmosféře," říká ředitel odboru vnějších vztahů Ministerstva životního prostředí Jakub Kašpar. "I když autem jezdíte, je řada možností, jak dopady na životní prostředí snížit. Například stačí vyhnout se krátkým cestám, nezahřátý motor má mnohem vyšší spotřebu. Nebo dbát na dobře nahuštěné pneumatiky. Tlak o půl baru nižší znamená až o 2,5 procenta vyšší spotřebu. Zdánlivými drobnostmi tak šetříte nejen životní prostředí, ale i svou kapsu," dodává Kašpar.

Bez aut
24.08.2006	Sokolovský deník	Martin Kasal
Někdo ho podpoří jen myšlenkou, někdo skutečně místo auta vytáhne například kolo nebo vyrazí pěšky. Takový bude další Den bez aut. Odezvu u lidí má, ale na silnicích to příliš vidět není. Tedy zatím nebylo. Možná to tenhle rok změní. Alespoň v redakci se o to pokusíme a opravdu všichni nechají tento den auto doma. 

Labe bude od roku 2010 splavné od hranic až do Hamburku
24.8.2006	Dopravní noviny	čtk
Od roku 2010 bude zajištěna splavnost Labe od českých hranic až do Hamburku. Takový je obsah společného prohlášení, které na přelomu července a srpna podepsali zástupci českého a německého ministerstva dopravy. Minulý týden o něm informovala mluvčí českého resortu Marcela Žižková. Na německém úseku Labe bude podle dohody zajištěna plavební hloubka 1,60 metru z Geesthachtu u Hamburku do Drážďan a 1,50 metru z Drážďan do Schöny na českých hranicích. Garance minimální plavební hloubky v Německu tak do budoucna zajistí téměř celoroční splavnění Labe od Děčína až k přístavu Hamburk. Stejné minimální hloubky bude dosaženo také na českém úseku labské vodní cesty poté, co se vybuduje plánovaný plavební stupeň v Děčíně. Labe není splavné po větší část roku v úseku od Ústí nad Labem k hranicím. Důvodem je absence posledních jezů na českém území. Původně se počítalo se dvěma jezy, které měly zajistit splavnost Labe po většinu roku v celé délce vodní cesty. Po deseti letech sporů s ekology stát nakonec přistoupil na kompromisní řešení. Ekologové na původním řešení kritizovali to, že by se dotklo ohrožených druhů rostlin a živočichů, které se vyskytují v doprovodných ekosystémech řeky, a nenávratně by poškodilo unikátní říční nivu. 
Stavět se tak nyní bude jeden jez, který vyvolá zvednutí vodní hladiny od Boletic nad Labem, tedy těsně před Děčínem, po vlastní stavbu pod přístavem Děčín-Loubí. Vyhrabání dna pak zajistí požadovanou plavební hloubku také pod stavbou až k hranicím s Německem. Stavba jezu včetně vodní elektrárny má stát 5,1 miliardy Kč. Náklady na původní dva jezy, které kritizovali ekologové, by se při dnešních cenách pohybovaly mezi devíti až 12 miliardami Kč. Jez by měl umožnit splavnost pro ponor 1,4 metru do Děčína po dobu 345 dní v roce. Například v roce 1990 byly tytéž podmínky na řece splněny pouze 132 dní, a v roce 1991 dokonce jen 68 dní. Návratnost elektrárny, která má stát 1,4 miliardy Kč, je sedmiletá. Návratnost celé stavby jezu je 12 až 16 let, a to v případě konzervativního odhadu přepraveného zboží o hmotnosti 950 tisíc tun; jen loni se přitom po Labi přepravilo 1,2 milionu tun. Ke stavbě se nyní provádí biologický průzkum a posuzování vlivu na životní prostředí. Výsledek by měl být znám do konce letošního roku. V celé České republice by podle průzkumu bylo pro stavbu 72 procent obyvatel a proti 28 procent. V Ústeckém regionu je pro 73 procent lidí.

SCANIA testuje městské autobusy na etanolový pohon
24.08.2006	Dopravní noviny 	lan
Švédská Scania, která je podle svého prohlášení jediným světovým výrobcem užitkových vozidel s pohonem na etanol, se zapojila do projektu konsorcia BEST (BioEthanol for Sustainable Transport Bioetanol pro trvale udržitelnou dopravu). Od září začne spolu s ostatními členy konsorcia v italské La Spezii testovat provoz tří městských etanolových autobusů Scania OmniLink. Konsorcium BEST si klade za cíl podporovat široké využití etanolu jako pohonné látky. "V této oblasti má Scania již patnáctileté zkušenosti, takže při spolupráci opravdu máme co nabídnout," uvedl v červenci ředitel divize autobusů Scania Italy Bengt Rasmusen. Etanol podle něj představuje ideální obnovitelné palivo pro těžká užitková vozidla používaná v městském provozu. V rámci podpory rozšiřování počtu autobusů s pohonem na etanol iniciativa BEST zahrnuje i budování etanolových čerpacích stanic a zkušební provoz na celém světě, například ve Švédsku, Nizozemsku, Irsku, Španělsku, Číně či Brazílii. Projekt, který iniciovali představitelé dopravní společnosti provozující veřejnou dopravu ve Stockholmu, částečně financuje i Evropská unie. Veřejnou dopravu ve městě La Spezia na severozápadě Itálie zajišťuje společnost ATC, která provozuje celkem 250 autobusů a ročně přepravuje zhruba 18 milionů osob. Současná generace motorů s pohonem na etanol byla poprvé představena v roce 1996 a splňuje emisní normu Euro 4, která vstoupí v platnost letos v říjnu. Scania již dodala na trh celkem šest set autobusů vybavených těmito motory. V současné době vyvíjí třetí řadu etanolových motorů, které hodlá představit na konci příštího roku. 

Fond dopravy bude v roce 2007 potřebovat přes 59 miliard Kč
24.08.2006	Dopravní noviny 	čtk
Státní fond dopravní infrastruktury (SFDI) bude v příštím roce na silniční a železniční stavby potřebovat nejméně 59,5 miliardy Kč. I při takovém rozpočtu bude na financování plánovaného rozsahu infrastruktury a na stavby, které jsou zčásti hrazeny z fondů Evropské unie, chybět 15 miliard až 20 miliard Kč. V polovině srpna to uvedl ředitel fondu Pavel Švagr s tím, že ministerstvo financí navrhuje pro SFDI rozpočet ještě nižší. Ministerstvo financí zatím plánovaný rozpočet SFDI nezveřejnilo. Jeho mluvčí Petra Krainová uvedla, že další jednání související s rozpočtem SFDI se připravují. Konkrétní částky tedy zatím nejsou známy, dodala. Podle Pavla Švagra však ministerstvo financí původně přišlo s limitem 42 miliard, což by představovalo razantní pokles i oproti loňskému roku. Pavel Švagr uvedl, že by to nestačilo ani na dostavbu nyní rozestavěných silnic a železnic a že by nebylo možné zahajovat žádné nové stavby. Vedení fondu nyní s ministerstvem jedná o pracovní variantě 59,5 miliardy Kč, dodal Pavel Švagr. Ve srovnání s loňským rokem, kdy fond hospodařil se zhruba 55 miliardami Kč, to sice představuje nárůst, podle ředitele fondu však pouze optický. Příští rok totiž půjde o čtyři miliardy Kč více než letos na dálnici D47 a dalších pět miliard až šest miliard na infrastrukturu kolem průmyslových zón, a to zejména kolem nošovické, kde bude stavět svůj závod automobilka Hyundai. Na původně plánovaný rozsah staveb tak bude v podstatě určeno méně prostředků než loni. Poslední slovo o podobě rozpočtu fondu bude mít vláda a sněmovna. 
Fond v případě rozpočtu ve výši 59,5 miliardy Kč počítá s tím, že by měl obdržet 15,7 miliardy Kč z privatizace. To je výrazně méně, než se původně očekávalo. Podle původních předpokladů měl z privatizace získat alespoň 21 miliard Kč. I to by byl proti letošnímu roku pokles. Ze silniční daně, podílu na spotřební dani a dálničních známek fond očekává výnosy kolem 15,1 miliardy Kč. Z toho z prodeje dálničních známek by to mělo být asi 2,2 miliardy proti letošním 3,2 miliardy Kč. Od příštího roku totiž kamiony, které za dálniční známky utratily ročně zhruba jednu miliardu, začnou platit mýtné. Z něj fond očekává v nejpesimističtější variantě 2,8 miliardy Kč (odhad čistého výnosu po odečtení nákladů na stavbu systému). Jasno o celkových příjmech z mýta bude teprve v září, až vláda schválí sazby. Zbytek rozpočtu fondu dopravy by měla činit dotace ze státní pokladny. Zdroje fondu dopravy budou zajišťovat také tzv. předfinancování akcí částečně hrazených z Evropských fondů. Pokud se podaří zajistit dostatečné národní zdroje, mohlo by z nich v příštím roce jít na infrastrukturu až 17 miliard Kč, řekl Pavel Švagr. 

„Stát nemůže trvat na zákonném opatření, které občanům neumožňuje dodržovat“
24.08.2006	Dopravní noviny 	Milan Frydryšek
Komplikace spojené s pátečním zákazem jízd kamionů či přísné sankce za porušování pravidel, na jejichž dodržování stát nevytvořil dostatečné podmínky to jsou jen některé z problémů, na jejichž vznik silniční dopravci upozorňovali ještě před tím, že vstoupil v platnost nový zákon o provozu na pozemních komunikacích. O tom, nakolik se jejich obavy v praxi skutečně naplnily, jsme po měsíční zkušenosti s uplatňováním nového zákona hovořili s generálním tajemníkem Sdružení ČESMAD Bohemia Ing. Martinem Špryňarem. 
* "Již druhý pátek v červenci jste i za přítomnosti televizních kamer upozorňovali na problémy, které způsobuje nové omezení jízd. Jak novou situaci hodnotíte s měsíčním odstupem?" 
"Naše výhrady k nedomyšleným ustanovením nového zákona o pro-vozu na pozemních komunikacích se nemění. Velice nás při tom mrzí, že na problémy, které se zavedením nového zákona vzniknou, jsme upozorňovali již v průběhu jeho přípravy a schvalování. Varovali jsme, že Česká republika není na taková opatření připravena, a to jak co se týče potřebné infrastruktury (dostatek odpočívek a parkovacích míst pro kamiony), tak i možnosti adaptibility logistických řetězců, jejichž nedílnou součástí je právě silniční nákladní doprava. Musím bohužel konstatovat, že obě tato naše varování se ukázala jako opodstatněná, což je vidět každý pátek zejména na dálnicích. Řidiči kamionů nemají kde zastavit, takže mají na výběr pouze ze dvou možností buď pokračovat v jízdě a vystavit se riziku ztráty dvou bodů a udělení pokuty (při opakovaném porušení navíc odnětí řidičského průkazu a ztrátě zaměstnání), nebo jak jsme toho dnes často svědky - zastavit tam, kde je to zakázáno (většinou na příjezdových a odbočovacích pruzích u čerpacích stanic). V takovém případě nejenže riskují pokutu za špatné parkování, ale ohrožují i ostatní účastníky silničního provozu. Opatření, které mělo zvýšit bezpečnost v době vysoké intenzity provozu, tak paradoxně vedlo k jejímu zhoršení." 
* "Odhlédneme-li od bezpečnosti, podle zveřejněných přehledů mohou kamiony po českých silnicích jezdit během týdne více hodin než v ostatních evropských zemích... " 
"Již při projednávání zákona jsme upozorňovali na to, že zákaz jízd v pátek není v ostatních zemích obvyklý a že může vyvolat vážné problémy. Poslanecká sněmovna jako určitou kompenzaci schválila zmírnění zákazu jízd o víkendech (nyní je o prázdninách jízda kamionu zakázána v sobotu od 7.00 do 13.00 hodin a v neděli od 13.00 do 22.00 hodin). Tím se sice počet hodin, které jsou pro jízdu nákladních vozidel k dispozici, skutečně zvýšil, ovšem jejich plné využití je v praxi nemožné. Sklady většiny zákazníků nejsou o víkendech obsluhovány a ani zahraniční dopravci nemohou přes Českou republiku tranzitovat, protože za hranicemi nemohou pokračovat. Je tedy pravda, že co do počtu hodin jsou předpisy v okolních zemích přísnější, ale v České republice je nárůst počtu hodin ve skutečnosti pouze zdánlivý." 
* "Již pár dní poté, co nový zákon začal platit, jste vyzvali řidiče k tomu, aby v případě, že nemají možnost odstavit vozidlo na vhodném místě, neplatili blokové pokuty za porušení zákazu jízdy či za špatné parkování..." 
"Ano, příslušné ustanovení zákona totiž pokládáme za nesmyslné. Je absurdní a neslýchané, má-li řidič na výběr pouze ze dvou možností, které obě vedou k porušení zákona. Stát podle nás nemůže vynucovat nějaké zákonné opatření, aniž by občanům a předpokládám, že řidiči-profesionálové jsou občané jako každý jiný -dal možnost je dodržovat. A to jim ještě hrozí takovou sankcí, která v důsledku znamená ztrátu zaměstnání! Proto jsme řidiče našich členských firem (výzva se vztahuje i na jiné řidiče, ale právní servis přednostně poskytujeme členům) vyzvali, aby v těchto případech neplatili na místě blokové pokuty, ale dali přednost správnímu řízení. V případě, že by došlo k soudnímu projednávání konkrétního sporu, jsme schopni poskytnout jim náš právní servis. Věříme, že výsledkem bude precedens, který zabrání dalšímu podle našeho názoru neoprávněnému postihu řidičů." 
* "Máte k dispozici právní rozbor, z něhož by bylo patrné, že při projednávání zmíněných přestupků bude konečný verdikt pro řidiče příznivý?" 
"Šéf dopravní policie Zdeněk Bambas v České televizi na konci července uvedl, že naši výzvu pokládá za nerozumnou a že řidičům nedoporučuje, aby se jí řídili. Obávám se však, že došlo k určitému nedorozumění. Řidiče jsme v žádném případě nevyzývali k nějaké občanské neposlušnosti, nýbrž jen k tomu, aby odmítali platit pokutu okamžitě na místě, protože by tím de facto uznali její oprávněnost. Možnost odmítnout zaplatit pokutu na místě a nechat celou záležitost prošetřit ve správním řízení má ze zákona každý řidič. Proto skutečně nechápu, co se panu Bambasovi na našem postupu nezdá správné." 
* "Zdeněk Bambas upozornil na to, že případná pokuta udělená ve správním řízení by mohla být podstatně vyšší..." 
"Jistě, pokuty ve správním řízení mohou být vyšší. Přesto si myslím, že doporučený postup je správný. Pokud si řidič nemůže vybrat mezi tím, zda zákon poruší či dodrží, bude snad jeho přestupek ve správním řízení alespoň posuzován s podstatně chladnější hlavou než při okamžitém projednávání s policistou na silnici. Sdružení od začátku prázdnin situaci každý pátek monitoruje. V rámci našeho právního servisu jsme připraveni postiženým řidičům poskytnout případné důkazy svědčící v jejich prospěch například natočené videozáznamy, svědectví a podobně." 
* "Nový zákaz jízd kamionů v pátek vám nevyhovuje. Jaké řešení tedy navrhujete?" 
"Nejlogičtější by bylo vrátit stávající úpravu do původního stavu, který ostatně odpovídá většině předpisů v okolních zemích a jsou na něj zvyklí i zahraniční dopravci. Bohužel však zatím nefunguje parlament, takže žádná změna zákona nemůže projít nezbytným legislativním procesem. Vzhledem k tomu, že zákaz pátečních jízd skončí v srpnu, žádná novela se jej letos již nedotkla. Věříme však, že před další letní sezónou se zákon změnit podaří. A to včetně dalších sporných ustanovení, jakými jsou například bodové ohodnocení některých přestupků či absence mezí závažnosti při porušení určitých ustanovení zákona." 
* "Již delší dobu upozorňujete na nedostatek kvalifikovaných řidičů... " 
"Nedostatek řidičů je problém, který se k nám přesouvá ze starších členských zemí Evropské unie. Již před několika lety chybělo několik tisíc řidičů například v Nizozemsku, nyní se s tím začínáme potýkat i v České republice. Jedním důvodů je i to, že armáda v důsledku profesionalizace přestala generovat řadu nových řidičů nákladních vozidel s potřebnou praxí. Vzhledem k nedostatku kvalitních řidičů jsou dnes čeští dopravci nuceni zaměstnávat řidiče, které by ještě před několika lety za volant svých vozidel v žádném případě nepustili. Existuje nepochybně více možností, jak tuto neuspokojivou situaci řešit. Již řadu let například usilujeme o to, aby se příprava profesionálních řidičů nějakým způsobem dostala do učňovského školství. Pokoušeli jsme se také s pracovními úřady vytvořit programy rekvalifikace, ale jejich případní absolventi by stejně nemohli pokrýt stávající, a už vůbec ne budoucí potřebu dopravních firem. Obávám se tedy, že jediným řešením, které zajistí skutečně vyšší počet nových řidičů, bude zaměstnávání řidičů z okolních, zejména východních zemí. K tomu ostatně dochází již dnes -řada dopravců zaměstnává řidiče ze Slovenska či z Polska. Je pravděpodobné, že k nim brzy přibudou i řidiči z balkánských zemí vstupujících do Evropské unie, případně z Ukrajiny." 
* "Jedna věc je zajistit nové řidiče, druhá udržet ty stávající. Jak řidiči dopravních firem reagují na bodový systém?" 
"Bodový systém je jeden z faktorů, který by mohl úbytek řidičů dále urychlit. Již jsme zaznamenali případy, že řidiči po udělení prvních trestných bodů povolání řidiče opustili s tím, že takové problémy nemají zapotřebí. Potíž je mimo jiné v hodnocení přestupků. Například porušení dob řízení a odpočinku je ohodnoceno čtyřmi body bez ohledu na to, zda řidič dobu jízdy překročil o pět minut nebo deset hodin. Řidič-profesionál najezdí ročně v průměru 120 až 140 tisíc kilometrů, tedy nesrovnatelně více než běžný řidič, ale nemá k dispozici dostatek odpočívek, kde by měl vykonat povinnou přestávku. O řidičské oprávnění, tedy i o zaměstnání, přitom může přijít skutečné během jediného týdne. To je soustavný stres, který k dobrému a bezpečnému výkonu práce rozhodně nepřispívá." 
* "Novinkou jsou i podstatně náročnější lékařská vyšetření, která musí řidiči-profesionálové absolvovat..."
"Tato povinnost se podle mě mohla do zákona dostat buď jen omylem, nebo vlivem působení určitých lobbistických skupin. V původním návrhu byla neurologická vyšetření povinná pouze pro řidiče, kteří s profesí teprve začínají, tedy jen při prvním získávání průkazu odborné způsobilosti. To má jistou logiku, protože při tomto vyšetření lze odhalit nějakou závažnou poruchu, která by uchazeči znemožnila profesi řidiče vykonávat. A také je měli absolvovat řidiči starší padesáti let, což je rovněž opodstatněné, protože se zvyšujícím se věkem se zdravotní stav mění. Nakonec se však do zákona dostalo ustanovení, podle nějž musí toto vyšetření absolvovat všichni řidiči-profesionálové, což je z našeho pohledu nesmyslný požadavek. Tato povinnost se totiž může podle našich odhadů vztahovat až na 400 tisíc řidičů, čemuž kapacity lékařů a počet dostupných přístrojů na EEG vyšetření ani zdaleka neodpovídají. Byť zákon obsahuje přechodné ustanovení do roku 2007, myslím si, že tato povinnost způsobí další problémy. Zanedbatelná není ani skutečnost, že vyšetření si má platit sám řidič. Ceny za komplexní vyšetření se totiž pohybují řádově v tisících korun." 
* "Vaše sdružení má výhrady rovněž k současnému systému pravidelného proškolování řidičů..." 
"Ano, naprosto nevyhovující koncepce povinného pravidelného proškolování řidičů je problém, na který upozorňujeme již léta. Dnes musí každý řidič nákladního vozidla každoročně absolvovat šestnáctihodinové školení, které ovšem může provádět jakákoli kufříková autoškola. Důsledkem je to, že školení se často vůbec ani nekonají řidiči pouze dostanou do průkazu potřebné razítko. Druhým problémem je pak samotný systém tohoto proškolování. Proškolování je obdobné jako získávání řidičského průkazu a nijak nepřispívá ke zvyšování odborných znalostí a dovednosti řidičů. Ve své stávající podobě tak tato školení představují pouze administrativní zátěž, která na zvyšování bezpečnosti nemá vliv. Žádnou povinnost školit řidiče například v defenzivní jízdě nebo v bezpečném upevňování nákladů zákon nestanovuje. To je o to smutnější, že již od roku 2003 existuje směrnice Evropské unie, která tuto problematiku řeší a zavádí nová pravidla školení (včetně témat a osnov), a to jak pro získání odborné způsobilosti začínajících řidičů (pro ně má úvodní školení trvat celkem 280 hodin), tak i pro systém periodického proškolování ostatních řidičů (při něm musí absolvovat v průběhu pěti let minimálně 35 hodin). Všechny členské státy dostaly na zavedení směrnice do své legislativy k dispozici přechodnou dobu, která vyprší letos v září. Bohužel musím v této souvislosti konstatovat, že ministerstvo dopravy neučinilo potřebné kroky a je naprosto jasné, že v České republice v září ke změně nedojde. A to na nutnost změny stávajícího systému a implementace směrnice do české legislativy upozorňujeme již tři roky. To je tedy další záležitost, jejíž vyřešení čeká na nového ministra dopravy." 
* "Jak pokračuje vaše kampaň za zlepšení image silniční dopravy, kterou vaše sdružení zahájilo letos v březnu?" 
"Ještě před samotným zahájením této kampaně jsme zjišťovali, jak veřejnost silniční nákladní dopravu vnímá. Ukázalo se, že ji ani tak nevadí silniční doprava, jako spíše chování některých řidičů kamionů na silnici. Přestože statistiky nenaznačují, že by nehody řidičů-profesionálů představovaly nějaký vážnější problém, rozhodli jsme se zaměřit preventivně na tuto profesní skupinu. Vypracovali jsme tzv. Desatero správného truckera, které v pěti bodech shrnuje to, co řidiči osobních vozidel u řidiče kamionu nejvíce oceňují, a v dalších pěti bodech naopak to, co by v žádném případě neměl dělat jako například dlouze předjíždět či náhle vybočit do vedlejšího jízdního pruhu. Toto desatero nyní distribuujeme mezi řidiče-profesionály. Na konci července jsme uspořádali jakousi týdenní roadshow, při níž náš tým vyjel na různé hraniční přechody v jednotlivých regionech a naše hostesky desatero v šesti jazycích rozdávaly řidičům a nabádaly je, aby se jím řídili. Ten, kdo byl ochoten se k akci připojit, dostal samolepku našeho jezevčíka, který je symbolem kampaně. Bezpečnost silničního provozu je jednou z našich priorit již řadu let a bude jí i do budoucna. V podobných akcích tedy budeme pokračovat i nadále." 

Proč se lidé bojí přesunu nádraží
25.08.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Morava	Lucie Kučerová
Obyvatelé z okolí budoucího železničního koridoru v Brně předali radnici námitky proti projektu přestavby železnice. Kdo má domek, garáž či zahradu blízko budoucího železničního koridoru v Brně, mohl naposledy včera vystoupit se svou připomínkou. V sále zastupitelů na městské části Brno-střed se konalo veřejné projednání, součást územního řízení. Námitek, které by mohly projekt zbrzdit, přišlo několik. 
Zvýší se hluk? A co vibrace? 
Lidé ze Židenic, Černovic a Maloměřic se obávají zvýšeného hluku. Namítají, že hygienické limity jsou překročeny na mnoha místech podél trati už dnes. Co teprve až zde bude koridor, bojí se. "Navržená protihluková opatření nestačí. Požadujeme nové technické řešení, například uzavření trati do tubusu," uvedl Dušan Krátký ze sdružení Židenice pro občany. "Žádali jsme také snížení rychlosti projíždějících vlaků," dodala za sdružení Jiřina Gášková. Jiří Mlynář z olomoucké Správy železniční dopravní cesty oponuje, že při jízdě po zrekonstruované trati budou vlaky vydávat méně hluku než dnes. Opraví se například i kovové mosty, na nichž dnes mohou rezonovat uvolněné součástky. Také přibudou protihlukové stěny. Lidé bydlící blízko trati namítají, že už dnes jim kvůli těžkým nákladním vlakům praskají domy. Podle Dušana Krátkého by se mělo stanovit, ve kterých domech budou podmínky k žití nevyhovující, a jejich obyvatelé by pak měli dostat peníze na pořízení nového bydlení. "Je to jedno z řešení. Domy, pozemky i areály firem vykupujeme," připustil Mlynář. 
Další strašáci: podzemní voda a nedostatek světla 
Lidé, kteří se z oken dívají přímo na trať, namítají, že po přestavbě železnice budou mít doma méně světla. "Opěrné zdi mají být ve výšce sedmi až deseti a půl metru nad stávajícím terénem, nad tím budou ještě tři a půl metru vysoké protihlukové stěny. Světla ubude," vysvětluje Krátký. Žideničtí také tvrdí, že v okolí domů je vysoká hladina spodní vody. Obávají se, co se stane, až kvůli přestavbě zmizí stromořadí asi stovky topolů, které hodně vody spotřebují. Karel Bernášek z Židenic pro občany navíc namítá, že dosud nebyla zpracována studie, jak stavba ovlivní prostředí k životu v okolí trati. 
Budou potřeba podchody? 
Starostovi Židenic Josefu Veselému (KDU-ČSL) se nelíbí, že železnice tvoří v jeho městské části bariéru. Přeje si, když už se bude trať přebudovávat, aby na několika místech vznikly podchody či tunely pro pěší. Karel Bernášek namísto tunelů navrhuje estakádu - uložení trati na pilíře. Jiří Mlynář zastupující investora však už dříve řekl, že pokud budou mít Žideničtí na stavbu nadstandardní požadavky, budou muset přispět ze svého rozpočtu. 
A ještě úřednické nedostatky 
Dvacetistránkový soupis připomínek předložily na podatelně radnice Děti Země. Podle jejich předsedy Miroslava Patrika se stavba dotkne chráněné oblasti Černovický hájek, ale v pěti bednách dokumentace chybí rozhodnutí od úředníků odpovědných za ochranu přírody. "Šest správních rozhodnutí navíc dosud nenabylo právní moci. Odvolalo se totiž proti nim občanské sdružení Stará Osada - Židenice a rozhodnutí o odvolání dosud nepadlo," vysvětluje Patrik. Podle Dětí Země je také část tramvajových linek v projektu zakreslená tak, že to odporuje územnímu plánu. Mluvčí radnice Brno-střed Roman Burián řekl, že úředníci každou námitku posoudí. "U některých se možná ukáže, že nepatří do územního, ale až do stavebního řízení," upozornil mluvčí. O ostatních úředníci rozhodnou - pokud je přijmou, bude se projekt měnit. "Je možné, že si úřad vyžádá další expertizy," naznačil Burián. Odhadl, že územní rozhodnutí na stavebním úřadu vydají za několik týdnů až měsíců. 

Hyundai ztrácí na rychlosti?
25.08.2006	Blesk	Marie Machková
Výstavba má pětiměsíční zpoždění, tvrdí občanské sdružení. Automobilka Hyundai se v Nošovicích hned tak stavět nebude! Tvrdí to alespoň právníci z ekologického právní servisu. Podle nich má harmonogram prací pětiměsíční skluz. Úřad Moravskoslezského kraje to ale odmítá a trvá na tom, že výstavba začne nejpozději do zimy. "Teprve bylo zahájeno územní řízení, pak až přichází stavební řízení," zdůraznil právník Jiří Nezhyba. Podle něj kraj opomněl, že ke všem úkonům se mohou vyjadřovat občanská sdružení jako jsou Děti Země nebo vlastníci pozemků v Nošovicích, kteří sesouhlasili s prodejem, sdružení do organizace Půda pro život. "Jsme připraveni té investici bránit, pokud nebude celý proces probíhat v souladu se zákonem," zdůraznil Nezhyba. Podle právníků nelze stavbu do zimy stihnout jinak než protiprávním postupem úřadů. Hejtman kraje Evžen Tošenovský výtky ekologického právního servisu odmítl. "Stavět by se mělo podle plánu nejpozději do zimy. Rozuměl bych opravdu věcným argumentům, ale ne formálním námitkám, kterými se stále někdo snaží škodit investici, která kraji přinese pozitivní efekty," reagoval Tošenovský. Jeho mluvčí Šárka Swiderová dodala, že práce pokračují podle plánu a v souladu se zákonem. 

Rozšiřují povědomí o ekologii
25.08.2006	Orlické noviny		JAROSLAV HUBENÝ
Českotřebovští ochránci přírody otevřeli bezplatnou ekologickou poradnu pro veřejnost. Základní organizace Českého svazu ochránců přírody Zlatá studánka v České Třebové zahájila svou činnost díky finanční podpoře grantu Kapka 21, který je spolufinancován Evropským sociálním fondem a státním rozpočtem České republiky. Významným navázáním kontaktu s veřejností ochránců přírody ze Zlaté studánky bylo otevření ekologické poradny pro veřejnost. Bezplatné poradenství je nabídnuto každé pondělí od 10 do 12 a od 13 do 15 hodin nebo na telefonu 465 535 762, mobilu 731 331 955 anebo na tvořících se webových stranách www.zlatastudanka.ctrebova.cz. 
Úspěšně využívají granty 
"Pod naší základní organizací pracují dva oddíly Mladých ochránců přírody - Křečíci a Malí Křečíci. Připravujeme vzdělávací činnost, přednášky a exkurze, především pro pedagogické pracovníky, ale i ostatní zájemce v oblasti poznávání přírody a životního prostředí. Pro širokou veřejnost uskutečňujeme přednášky vztahující se k životnímu prostředí v současnosti, ale i v minulosti našeho regionu. Konáme pravidelné akce: Ukliďme svět, Přírodovědnou stezku ke Dni životního prostředí a výstavy z naší činnosti, Den bez aut a další. Granty Pardubického kraje nám umožňují postupně dobudovávat prostory Ekocentra Červenka na ZŠ Habrmanova, uskutečňovat oblíbené řemeslné dílny, regionální soutěž 'Poznávání rostlin, živočichů a minerálů' pro I. a II. stupeň ZŠ, pomáhají nám rozšiřovat povědomí, jak pečovat o narušené a poškozené stromy. Připravované výukové programy pro MŠ a ZŠ jsou finančně podporovány Pavučinou, Národní sítí středisek ekologické výchovy," uvedla Jana Černá, předsedkyně organizace čítající 87 členů. 
Spolupracují se sběrnou 
Ekocentrum Červenka je v letošním roce akreditováno pro oblasti poradenské, osvětové, vzdělávací a výukové. V této organizaci pracují pouze dobrovolníci, kteří k sobě našli cestu většinou při společné činnosti pořádané organizací ZO ČSOP Zlatá studánka. Svůj vztah k životnímu prostředí projevují především způsobem života, který vedou. Například jim nedělají problémy třídění odpadu a odevzdávání recyklovatelného odpadu ve sběrnách. Pochvalují si též spolupráci se sběrnou odpadových surovin na Podbranské ulici, která podpořila soutěž ve sběru odpadových surovin na ZŠ Habrmanova. 
Bohatý zářijový program 
V září si organizace připomene tři roky od jejího založení a v Ekocentru Červenka chystají řadu akcí, které určitě najdou zájemce i z řad veřejnosti. Ve středu 13. září to bude například přednáška "Život našich řek" se zaměřením na Třebovku, o den později seminář na téma aranžování polního kvítí do bytu. V pondělí 18. září bude tématem přednášky pitná voda, sraz bude u vodárny, o dva dny později způsob hospodaření v lesích a v pátek téhož týdne ukázky první pomoci v souvislosti s výzvou "Dne bez aut". Poslední pondělí v měsíci pak bude věnováno besedě o geologii a minulosti našeho regionu. 

Evropský Den bez aut je už na dosah
26.08.2006	Chebský deník		PETR PRZECZEK
Řada českých měst se v září připojí k evropskému Dni bez aut. Ten se bude letos konat už po páté. Symbolicky jej podpoří například město Cheb. V pátek 22. září se tak budou ve vybraných městech konat nejrůznější akce propagující ekologicky příznivé způsoby dopravy. Letošní celoevropská kampaň se podle představitelů českého ministerstva životního prostředí (MŽP) nese pod heslem "Chraňme klima Země" s mottem: Pěšky. Na kole. Autobusem. Tramvají - Změň se. "Evropské dny bez aut by měly nabídnout konkrétní cestu, jak snížit dopady naší každodenní činnosti na zemské klima," uvedl Jakub Kašpar z MŽP. I drobné rady podle něj mohou pomoci šetřit životní prostředí. V Česku se ke kampani zatím přihlásilo 35 měst a dalších 17, mezi které patří i Cheb, ji symbolicky podpoří. "Moc úspěchů této kampani nepřikládám. Když si představím, jak někdy vlaky nebo autobusy vypadají, tak vůbec nemám chuť dát jim přednost před osobním automobilem," řekl Petr Straka z Chebu. 

ANKETA
26.08.2006	Chebský deník		žak
Magda Šarišská prodavačka 37 let, Cheb: Zdá se mi to jako skvělý nápad. Podporuji ho vlastně celý rok, protože auto nevlastním a jedu, jen když mě někdo sveze. 
Marika Brillová studentka 18 let, Cheb: Myšlenka je to pěkná, ale asi se to nepovede. S přítelem každopádně necháme naše auto Máňu doma a půjdem na procházku. 
Petr Nejtek student 18 let, Cheb: Vím o této akci z minulých let a letos ji poprvé můžu podpořit. Nemyslím si ale, že bychom mohli opravdu zažít den bez aut, je to utopie. 
Václav Jankovič dělník 26 let, Cheb: Nikdy jsem neslyšel o Dni bez aut, leda tak o dni bez kouření. Automobil nemám, takže se mě to vlastně nijak netýká. 
Martin Špán student 19 let, Cheb: O Dni bez aut bohužel nic nevím, sám totiž automobil nevlastním a nikdy jsem nevlastnil. Všude jezdím na kole. 
Monika Bortelová na mateřské dovolené 33 let, Cheb: Slyším o tom poprvé, ale ten nápad se mi velice líbí, určitě ho podpořím. Stejně autem moc nejezdím, raději chodím pěšky. 

Kvaizar na Kováře: Vy spíte v garáži?
28.08.2006	Boleslavský deník	PAVEL SVAČINA
Den bez aut se v Mladé Boleslavi rozhodně konat nebude, odmítlo to zastupitelstvo na svém čtvrtečním zasedání. Mladá Boleslav se tak nepřipojí k řadě měst, která uzavřou svá centra a donutí občany alespoň v jeden zářijový den chodit pěšky. "Domnívám se, že když jsme město aut a vyrábíme je tady, tak je opravdu nelogické a provokativní bojovat proti nim připojením se k akci Den bez aut," přemýšlel na zastupitelstvu primátor Mladé Boleslavi Svatopluk Kvaizar a za pravdu mu dala řada zastupitelů. To ale nemohl rozdýchat komunistický zastupitel František Kovář, který se jal protestovat. "Takový přístup mi vadí, to jako že jsme město aut, tak tady budou všude jezdit auta, jó? Není tady žádná zóna, kde by si mohli lidé odpočinout, všude se jezdí autem a jestli to takhle půjde dál, tak snad budeme jezdit autem až do ložnice!"rozohnil se Kovář a vzbudil hromadný smích. Jenže třídním bavičem nebyl moc dlouho. Sesadil ho primátor, když mu odpověděl:"Tak vy možná dojedete až do postele, jestli spíte v garáži," smál se Kvaizar. Nakonec chtěli být vtipní všichni, proto se z davu zastupitelů ozval návrh, že místo náměstí by se uzavřela Železná ulice. To by vadilo asi tak třem řidičům ze tří tisíc, takže takový návrh opět vyvolal jen smích. Z celého guláše návrhů se nemohl vzpamatovat ani šéf magistrátního odboru dopravy Josef Macoun, který celý překvapený rovnou oznámil, že si raději vezme dovolenou. Tím to ale neskončilo, protože ke slovu se dostal exnáměstek primátora a nyní zastupitel Petr Kadaník. Ten začal zjišťovat, jestli by takový zákaz platil také pro autobusy. Kadaník by totiž pro mladoboleslavský dopravní podnik i dýchal a nemohl doputit, že by autobusy nesměly na jeden den vyjet. Naštěstí ho uklidnil primátor. "Tebe by se to, Petře, týkalo, jen kdyby ten den autobusy jezdily zadarmo,"vzbudil opět smích Kvaizar. Zastupitel Kadaník pak schůzi zastupitelstva uzavřel spokojeným zjištěním, že autobus vlastně není osobní auto. 

Radnice chystá Den bez aut
28.08.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Karlovarský	bz
Mnohem výrazněji než v minulých letech se letos zapojí město Sokolov do programu Evropského dne bez aut. Akci, která se uskuteční 22. září, se radnice chystá propagovat. Uspořádá pro děti soutěže o bezpečnosti v dopravě. Středoškoláci pojedou na výlet na elektrických bicyklech. Odpoledne by na stezku měli vyjet i dospělí v čele s vedením města. Bude uzavřeno parkoviště u městského úřadu. Na Starém náměstí vystoupí folkové skupiny, lidé se tu mohou projet na koních a uvidí i ukázky indiánské kultury. 

Autobusy budou v rámci Dne bez aut jezdit zadarmo
29.08.2006	Region Havířov	bb
Radní města Havířova souhlasí s tím, aby jeden den v roce, konkrétně 22. září v Den bez aut, byla městská hromadná dopravy zdarma. Město se tímto rozhodnutím snaží pomoci ekologům v jejich snaze upozornit na negativní důsledky automobilové dopravy. Současně tím bude propagovat flotilu ekoautobusů s pohonem na zemní plyn, která patří mezi největší v Evropě. "Návrh vzešel z odboru školství. Město se tímto symbolickým krokem připojí ke Dni bez aut, společně s dalšími akcemi, které se budou ve městě konat," řekl náměstek primátorky Svatopluk Novák. Finanční ztrátu z jednodenní úlevy z placení jízdného bude město přepravci vyrovnávat v rámci dotace, kterou se vyrovnává každoroční ztráta. 

Ekologové hledají dobrovolníky
29.08.2006	Zlínské noviny		kač
Dobrovolníky hledá zlínské Ekocentrum Čtyřlístek. Na Den bez aut, který jako každý rok i letos připadne na 22. září, by měli hlavně roznášet informační letáky. "Den bez aut chceme pojmout pozitivním způsobem, ne jako buzeraci lidí, co jezdí autem. I my přece auto někdy potřebujeme a používáme," uvedl Pavel Štěpán ze sdružení. Dodal, že na Den bez aut budou dobrovolníci pracovat dvě až čtyři hodiny. Letáky začne ekocentrum rozšiřovat týden předem. Zájemci se mohou přihlásit v sídle sdružení na Soudní ulici. 

Ekologové hledají dobrovolníky
29.08.2006	Kroměřížský deník	kač
Dobrovolníky hledá zlínské Ekocentrum Čtyřlístek. Na Den bez aut, který jako každý rok i letos připadne na 22. září, by měli hlavně roznášet informační letáky. "Den bez aut chceme pojmout pozitivním způsobem, ne jako buzeraci lidí, co jezdí autem. I my přece auto někdy potřebujeme a používáme," uvedl Pavel Štěpán ze sdružení. Dodal, že na Den bez aut budou dobrovolníci pracovat dvě až čtyři hodiny. Letáky začne ekocentrum rozšiřovat týden předem. Zájemci se mohou přihlásit v sídle sdružení na Soudní ulici.

Letovičtí připravili další týden mobility
29.08.2006	Rovnost - Deník Blanenska	roh
V Letovicích, které jsou součástí takzvané Národní sítě zdravých měst, už znají program letošního týdne mobility. Ten odstartuje v sobotu 16. září. Milovníkům cyklistiky je určen výlet na jih od Letovic, vyznavači pěší turistiky mohou dát přednost výšlapu k mechovému jezírku. Pro žáky druhého stupně základní školy je připraven dopravě výchovný seminář a pro všechny školáky bezpečnostní akce zaměřená na kontrolu aut a cyklistů. Malí sportovci mohou absolvovat běh parkem a předškoláci se naučí základy první pomoci. Vyvrcholením programu bude v pátek 22. září den bez aut. " Plánujeme omezení vjezdu a parkování v centru. Budeme rádi, když lidé zvolí dopravu šetrnější k prostředí," řekl místostarosta Bohuslav Kuda.

Lidé nechtějí silnici
29.08.2006	Mladá fronta Dnes-východní Morava	MILAN LIBIGER
Obyvatelé Vizovic kritizují plánovanou cestu. Má vést přes město na Slovensko. Obyvatelé Vizovic včera v místním kulturním domě protestovali proti plánované cestě na Slovensko, která má protnout část jejich města. Na mimořádné zasedání zastupitelů, kteří tady o ní jednali, jich přišlo možná až sto padesát. "Cesta nás ohrožuje. Měla by být navržená tak, aby nám uškodila co nejméně," zlobil se Karel Vondráček. Přibližný návrh trasy silnice, proti níž lidé stále hlasitěji protestují, byl zanesen v naprosté tichosti do územního plánu města zhruba před deseti lety. Čtyřproudová cesta má přetínat jižní část Vizovic z velké části na vysokých pilířích v podobě mostu. To se zdejším lidem moc nelíbí. "Dovedete si představit ten hluk, to by byla hrůza," řekl směrem k téměř zaplněnému hledišti Stanislav Holík. Na odpor proti cestě už ve Vizovicích vzniklo před časem i občanské sdružení. To přišlo na včerejší zasedání zastupitelstva s návrhem, aby cesta vedla tunelem. "Tato varianta je akceptovatelná pro většinu našich občanů," řekl předseda občanského sdružení Vizovické vrchy Pavel Pečeňa. Celou trasu plánované rychlostní komunikace R49, která má vést z Hulína, kolem Fryštáku, přes Vizovice až na slovenské hranice, eviduje ve svých mapách také zlínský krajský úřad. A výstavba silnice už se dokonce dostala na seznam akcí, na které dá peníze Evropská unie. Proto krajský úřad není požadavky lidí nadšený. "Koridor cesty je zanesen v územním plánu. Pokud ho teď začneme měnit, vrátíme se o deset let zpátky. A výstavba se posune do nedohledna," prohlásil včera zlínský krajský radní přes dopravu Petr Hradecký. 
V sále vizovického kulturního domu apeloval na zdejší lidi, aby si uvědomili, že region cestu nutně potřebuje. A že v takových případech, jako je ten R49, se bude muset vždy menšina podřídit většině. Jinak by se žádná cesta nepostavila. "Životní prostředí je nám ale blíž než tranzit kamionů," řekl Vondráček. Na adresu radního Hradeckého vznesly dotazy taky někteří vizovičtí zastupitelé. Jaroslav Kulhánek se ptal, jestli neexistuje jiné řešení než průtah Vizovicemi. Hradecký mu na to odpověděl, že na obchvat města, který by byl mnohem dražší, se jen těžko seženou peníze. Starosta Vizovic Vít Sušila se vyjadřoval jen střídmě. Už na začátku jednání uvedl, že vlastní pozemky, přes které má plánovaná cesta vést. "Nedovedu si ale představit, že by pod Vizovicemi vedl tunel," zněla jedna z jeho málo vět. Jak včerejší jednání dopadlo, nebylo do uzávěrky známo. Protesty lidí proti výstavbě cesty, s jejíž stavbou by se mělo začít možná už v roce 2008, nepřímo podpořila i zlínská senátorka Alena Gajdůšková. Podle ní by měl být vypracován ještě jeden návrh rychlostní komunikace v okolí Vizovic. "Je třeba prověřit, jestli neexistuje lepší varianta. Cesta se dělá na celá staletí a bude stát desítky miliard korun. Na druhou stranu jsem si vědoma toho, že jde o čas," řekla před časem Gajdůšková. 

Vizovičtí odmítají novou silnici
29.08.2006	Mladá fronta Dnes-východní Morava	ill
Stále více lidí ve Vizovicích a okolních obcích odmítá plánovanou čtyřproudovou cestu, která má přes zdejší oblast vést z Hulína na Slovensko. Obávají se toho, že se jim zhorší dosud dobré životní prostředí smogem, hlukem a otřesy. Navíc by musely být zřejmě zbourány i některé domy. Poté, co se před časem situací zabývali zastupitelé v Zádveřicích či Bratřejově, sešli se včera na mimořádném zasedání také ti vizovičtí. Téma bylo jediné: rychlostní komunikace R49. "Zastupitelé už dříve schválili usnesení, z něhož vyplývá, že je třeba v co největší míře eliminovat dopady stavby takové cesty na životní prostředí. A tento názor přetrvává," prohlásil včera starosta Vizovic Vít Sušila. Jednání zastupitelů se konalo ve vizovickém kulturním domě, aby se ho mohli zúčastnit také zdejší lidé. A ti toho využili. Přišlo jich přes sto. V drtivé většině s návrhem plánované trasy cesty nesouhlasili. "Když už tady taková cesta musí být, tak ať je k životnímu prostředí co nejšetrnější. To zajistí pouze tunel, který by vedl pod Vizovicemi," navrhl předseda občanského sdružení Vizovické vrchy Pavel Pečeňa. 

Lidem vadí plán na trasu silnice R49
30.08.2006	Zlínské noviny		ANNA NOVOTNÁ
Některé obce jsou proti. Rychlostní silnice R49, která má v budoucnu protnout Zlínský kraj, jitří emoce obyvatel dotčených obcí ještě předtím, než k nim stavba vůbec dorazila. Projekt v hodnotě dvaceti miliard korun má tak už nyní řadu příznivců i odpůrců. Plán na vybudování čtyřproudovky hýbal také pondělním jednáním zastupitelstva ve Vizovicích. Tamní obyvatelé dotčení stavbou by totiž uvítali spíš obchvat města. " Půjde sem všechen hluk a smog," varuje například vedoucí občanského sdružení Vizovické vrchy Pavel Pečeňa. Proti trase silnice vedoucí přes obec se peticí postavilo také přes osmdesát procent obyvatel Zádveřic. Představitel sdružení Zachraňte Zádveřice Pavel Drha tvrdí, že vedení komunikace středem obce nic nepřinese, naopak jimi navrhovaná varianta mezi Zádveřicemi a Rakovou je mimo zástavbu a navíc kratší. Jako v kleštích by se podle odpůrců trasy ocitlo i Lhotsko. " Nejsme proti silnici R49, ale nelíbí se nám řešení stavby. Už tři roky je naplánován obchvat z jedné strany naší obce, z druhé má přibýt rychlostní komunikace. Zajímalo by nás, proč byla vybrána právě tato možnost," zlobí se starostka Jana Horčicová. Člen Rady Zlínského kraje Petr Hradecký ale míní, že neexistuje varianta, která by nikomu nevadila. 
"Jakmile cesta povede zastavěnou oblastí, vždy se najde někdo, koho to poškodí," sdělil Hradecký. Ne všem navíc plánovaná komunikace, která se má budovat v letech 2007 až 2013, vadí. " Nevím co ostatní obce, ale pro nás je stavba silnice výhodná. Stávající komunikace je neúnosná," podotkla třeba starostka Pozděchova na Vsetínsku Vlasta Sláčíková. Snad jedinou možnou komplikaci vidí v náhradě vrtů obecního vodovodu. " Pokud by se plánovaná stavba měla nějak dotknout vrtů, máme požadavek na jejich náhradu," říká Sláčíková. Starosta Horní Lidče na Vsetínsku Josef Tkadlec vidí v R49 naději pro obyvatele. " Je to jedinečná příležitost. Když teď nevyužijeme možnost dotace od Evropské unie, tak bude dostavba opět v nedohlednu. Pro nás je to spojení se světem," míní Tkadlec. 

Vizovice chtějí, aby nová silnice vedla tunelem
30.08.2006	Mladá fronta Dnes-východní Morava	ill
Je třeba najít novou variantu cesty. Třeba i s tunelem. Tak se dá stručně shrnout výsledek pondělního jednání vizovických zastupitelů a občanů o plánované čtyřproudové cestě, která má protínat jejich město. Zlínský krajský úřad se z toho moc neraduje. Trasu cesty má totiž zanesenu ve svém územním plánu a zažádal už také o peníze na její výstavbu u Evropské unie. "Hledání nových variant výstavbu cesty oddálí o několik let a možná ji úplně zhatí. Pokud se v projektu objeví tunely, tak to určitě zkrachuje na ekonomické rozvaze. Bude to prostě moc drahé," shrnul postoj kraje jeho radní zodpovědný za dopravu Petr Hradecký. "Náklady určitě hrají svoji roli, můžeme ale počítat s penězi z Evropské unie," říká na to Pavel Pečeňa, předseda občanského sdružení Vizovické vrchy, které vzniklo na protest proti plánované cestě. Trasa plánované rychlostní komunikace R49 má vést z Hulína, kolem Fryštáku, přes Vizovice až na slovenské hranice. Přestože s ní zhruba před deseti lety Vizovice a okolní obce souhlasily, teď ji chtějí změnit. Koridor čtyřproudové cesty už je ale zanesen v územnímu plánu zlínské aglomerace. A o to se kraj opírá. "Máme lepší pozici než obce a města. Měli bychom se proto rychle rozmyslet, jestli se budeme jejich návrhy a připomínkami zabývat, nebo hned řekneme bude to tak a tak," uvedl dále Hradecký. "Kraj by s tím mohl něco dělat, ale nechce se mu," myslí si Pečeňa. Obyvatelé Vizovic a okolí se obávají toho, že se jim kvůli plánované silnici zhorší dosud dobré životní prostředí smogem, hlukem a otřesy. Musely by být zbourány i některé domy. Čtyřproudová cesta má přetínat jižní část Vizovic z velké části na vysokých pilířích v podobě mostu.

Starosta pomohl městu i bratrovi
30.08.2006	Mladá fronta Dnes-Kraj Pardubický	VÁCLAV CHOCHOLA
R35 se posouvá dál od Litomyšle i pozemků družstva. Starosta Litomyšle Jan Janeček prosadil změnu trasy dálnice, aby vedla dál od města. Podle něj to městu pomůže, aby mohlo rozšiřovat zástavbu. Nyní se ukázalo, že tím pomohl i svému bratrovi, který vede zemědělské družstvo a silnice by mu šla přes pole. "Celý náš život je protkán střety zájmů," říká k situaci starosta. Odmítá ale, že by posunutí trasy bylo službou bratrovi. "Hledáte tam něco, co neexistuje," dodává jeho bratr Jiří. Litomyšl si změny vybojovala intervencí na krajském úřadu. "Je pravda, že požadavek na odsunutí trasy R35 dál od města jsme podali," přiznává starosta Jan Janeček. Výsledkem bylo výrazné oddálení trasy nejen od městské zástavby, ale také od kravína a objektu družstva. Úsek R35 je nyní přeložen až na samou mez jeho pozemků. 
Změna nám stejně nepomůže, říká předseda 
Janeček Jiřímu Janečkovi ale změna trasy radost neudělala: "Je to jen tlustá čára na mapě. Nepoznáte z ní, přes které parcely ta trasa má jít. Jako by si z nás někdo dělal blázny, necítí žádnou zodpovědnost vůči majitelům pozemků." Oba bratři nyní tvrdí, že konečná verze musí být kompromisem mezi zájmy všech. "Já neříkám, že to tudy nemůže jít. Taková stavba se ale musí umět posadit do terénu a musí být účelná. Je i naším zájmem, aby ta silnice byla šetrná vůči všem, ať je to Litomyšl, Sedliště, Bohuňovice, Sloupnice, Kornice, Němčice, Suchá, Janov nebo Strakov,"" vzkazuje předseda Janeček. "Hlavní je, abychom se nemuseli stydět před dalšími generacemi. Vždyť by bylo nejjednodušší ty pozemky prodat. Ale co by po nás zůstalo?" vysvětluje Jiří Janeček. Spekulace o bratrské pomoci odbývá citátem: "Naše rodinné krédo je: Po chvále nebaž, dělej to, co chvály hodno jest." 

Celý život je protkán střety zájmů
30.08.2006	Mladá fronta Dnes-Kraj Pardubický	vch
Starosta Litomyšle Jan Janeček odmítá, že by zvýhodnil bratra. Starosta Litomyšle Jan Janeček odmítá, že by se ve snaze oddálit trasu R35 od města dostal do střetu zájmů. Podle svých slov sleduje pouze zájmy města, a nezohledňuje potřeby místního zemědělského družstva, přes jehož pozemky by silnice měla vést. Předsedou družstva je však jeho bratr. 
* Bude Litomyšl návrh trasy R35 připomínkovat? 
To ještě nevím. Rada a zastupitelstvo města budou návrh teprve projednávat. Z diskuse by mělo vzejít rozhodnutí, jestli město nějaké připomínky vznese nebo ne. 
* Do jaké míry jste se současnou podobou trasy spokojen? 
Musíme ji ještě detailně prostudovat, zatím předložený návrh trasy nemohu komentovat. Je pravda, že jsme podali požadavek na odsunutí trasy R35 dál od města. 
* Litomyšl sice chce silnici, zároveň ji ale odsunuje co nejdál od hranic města. Není to pokrytecké? 
To je ale omyl. Původně se mluvilo pouze o obchvatu města v šířce jedenáct a půl metru. Situace se pak změnila a nyní jde o čtyřproudovou rychlostní komunikaci širokou dvacet pět a půl metru. Je přece normální hledat co nejvhodnější řešení. 
* Bral jste při vznášení požadavků na změnu trasy R35 ohledy na potřeby družstva, které vede váš bratr? 
Každý starosta musí hájit především zájmy města. Litomyšl je město chráněné UNESCO a je přece nemyslitelné, aby horizont historického města byl ověnčen komunikací, po které budou denně projíždět tisíce vozidel. Navíc nemůžeme připustit, aby silnice jednak zastavila další výstavbu bytů, jednak zhoršila podmínky bydlení v této lokalitě. 
* Zájmy Zemědělského družstva chovatelů a pěstitelů Litomyšl tedy nehrály roli, když jste se zasazovali o posunutí trasy R35? 
V žádném případě. I upravená trasa R35 vede nadále uvnitř katastru a hospodářského obvodu ZDCH. Rozdíl je jen ve tvaru klínů obhospodařovaných pozemků. 
* Takže vy neberete zřetel na to, že trasa má vést přes pozemky, které obhospodařuje váš bratr? 
Pozemky obhospodařuje Zemědělské družstvo pěstitelů a chovatelů. Při každé investiční akci, kde dochází k záboru zemědělské půdy, dochází ke střetu zájmů zemědělců a ostatních investorů. Je to logické, protože žádný zemědělec si nemůže přát a ani si nepřeje úbytek zemědělské půdy. Je to jeho výrobní prostředek, bez něhož si jen velmi těžko může představit své podnikání. Na druhé straně investor, obzvláště liniových staveb, se bez záboru zemědělské půdy neobejde. Je to daň stylu života 21. století. 
* Vy tuto situaci nevnímáte jako střet zájmů? 
Celý náš život je protkán střety zájmů, nemůže tomu být jinak ani při rozhodování tak významné stavby, jako je trasa R35. Důležité ale je, zůstat takzvaně nad věcí. Lidé si k veřejně činným osobám vždycky raději přimyslí to negativní. Každý zemědělec nebo starosta v kterékoli vesnici se přece bude snažit chránit své zájmy. Ale moje zájmy jsou zájmy města. Všechno je to o debatě a já věřím, že najdeme řešení, které by co nejméně škodilo. 

Den bez aut bude 17. září
30.08.2006	TV Prima	Minuty Regionu
Moderátor (Helena Šulcová): 
----------------------------------------
Už potřetí se Praha připojí k Evropskému týdnu mobility. Dnes to svým podpisem potvrdil radní pro dopravu Radovan Šteiner. A co to znamená v praxi? Pražané se mohou těšit na Den bez aut, který je letos naplánovaný na 17. září. Akci doplní i další program. Zájemcům se například otevře ještě nedostavěná stanice metra v Letňanech. Radní se také zavázali, že vybudují více cyklostezek. 

Chráníme klima země
30.08.2006	TV Prima	Minuty regionu - Olomouc
Olomouc se i letos zapojí do evropského týdne mobility. Ten proběhne od 16. do 22. září a jeho vyvrcholením bude už tradičně Evropský den bez aut. Součástí akce budou v průběhu celého týdne nejrůznější soutěže nebo cyklovýlety. Do evropského týdne mobility, jehož motto letos zní "Chráníme klima země" se zapojují desítky měst z celé republiky. 

Vánoční kapry v Jirkově budou prodávat na třech místech
30.08.2006	Deník Chomutovska	arm
Od 19. srpna platí v Jirkově nový Tržní řád, který upravuje podmínky stánkového prodeje pro celý územní obvod města. Platí i pro pozemky, které jsou v soukromém vlastnictví. Sortiment prodávaného zboží zůstává v podstatě stejný jako dosud. Například vánoční kapři se budou prodávat na náměstí, u Horníka a v areálu Českého svazu rybářů. Na území města je vymezeno jedno tržiště v prostoru náměstí Edvarda Beneše a přílehlých ulic Kostelní, Příční, a Rooseveltovy. Na dalších zhruba deseti místech jsou povolené jednotlivé stánky, které prodávají tiskoviny, drobné občerstvení a nápoje, tabákové výrobky. Čtyři další prostranství slouží k pořádání jednorázových akcí jako je Jirkovská pouť, Den bez aut nebo Jirkovský Crossmarathon. Je to například Studentská či Červenohrádecká ulice nebo Kludského vila. Tržní řád také nově upravuje provoz v předzahrádkách restaurací. V nich se hostinské služby mohou poskytovat pouze od 7 do 22 hodin. 

Evropský týden mobility v Česku
31.08.2006	Metropolitní expres	jav
Akce na propagaci ekologického cestování radí: nechte svá auta doma! V rámci Evropského týdne mobility (ETM) proběhne v Praze 17. září i Evropský den bez aut. Pražané se tak mezi 10. až 16. hodinou nedostanou na Palachovo a Křížovnické náměstí a "autům vjezd zakázán" bude platit i na Smetanově nábřeží. Na uvedených místech proběhnou happeningy "Nechte auto doma!", respektive "Zažij město jinak!" Jejich součástí budou například škola skateboardingu a in-line bruslení, hry a soutěže pro děti, stánky s ekologickými produkty anebo prezentace Ekobusu. Akce láká k účasti mimo jiné i tím, že každý, kdo v neděli 17. září nechá mezi 8. až 12. hodinou dopoledne své auto na záchytném parkovišti, dostane celodenní volnou jízdenku na MHD pro celé osazenstvo vozu zdarma a lístek do tomboly. V rámci ETM bude otevřen další úsek cyklostezky, České dráhy představí nové kolejové vozidlo a Dopravní podnik ukáže své tramvaje, od nejmodernějších až po ty nejstarší. Letošní ETM se koná od 16. do 22. září a jako motto má "Chraňme naše klima". Pro Prahu je podle radního Radovana Šteinera podpora městské hromadné dopravy prioritní. "Česká metropole je evropskou jedničkou - 57 procent osobní přepravy zajišťuje právě MHD, 43 procent zbývá na osobní automobily," uvedl Šteiner. 

Praha se připojila k evropskému projektu
31.08.2006	Metropolitní expres
Část centra se uzavře pro auta. Na jeden den mají zmizet z části centra Prahy automobily, nahradí je třeba soutěže a hudební produkce. Vedení metropole se rozhodlo podpořit akci, která má za úkol propagovat městskou hromadnou dopravu a zlepšit životní prostředí. K projektu, který omezuje individuální automobilovou dopravu, se Praha oficiálně připojila včera. Evropský týden mobility se letos koná od 16. do 22. září a jeho součástí bude i Evropský den bez aut, který připadá na neděli 17. září. "Pro automobily bude uzavřena jedna část centra metropole. Místo nich se zde objeví celá řada doprovodných akcí," zmínil včera radní pro dopravu Radovan Šteiner. Lidé se podle něj mohou těšit mimo jiné na soutěže a hudbu. Ostatní dny budou věnovány pražské železnici, městské hromadné dopravě, cyklistice, dopravní výchově či městské policii. Město se tohoto projektu zúčastní už podruhé, loni se konal pestrý program na Smetanově nábřeží. 

Stop! Nábřežím neprojedete
31.08.2006	Mladá fronta Dnes-Praha	PETR ŠVEC
VYHÁNĚJÍ ŘIDIČE Z CENTRA. Řidiči si vyzkoušejí, jak by se jim jezdilo v centru, kdyby nesměli na Smetanovo nábřeží. Pražský magistrát totiž uvažuje, že nábřeží za několik let skutečně uzavře. Řidiče vykazuje z centra postupně už dlouhé roky. Řidiči si už za dva týdny vyzkoušejí, jak by se jim jezdilo v centru Prahy, kdyby nesměli na Smetanovo nábřeží. V rámci Dne bez aut, který je součástí Evropského týdne mobility, sem budou mít totiž vjezd zakázán. Stane se tak o víkendu 16. a 17. září. Frekventovaná ulice, po níž proudí tisíce aut denně, se promění v pěší bulvár s pouličními kavárnami. "V rámci Dne bez aut bude uzavřeno i Palachovo náměstí a Křižovnická ulice," uvedl mluvčí magistrátu Jiří Wolf. Řidiči mohou jako objízdnou trasu využít levý břeh Vltavy, tedy ulice na Malé Straně. 
Čekají 50 tisíc návštěvníků 
Praha se k Evropskému týdnu mobility oficiálně připojila včera, kdy radní pro dopravu Radovan Šteiner při cestě historickou tramvají podepsal takzvanou chartu. "Připojujeme se k desítkám velkých evropských měst a ke stovkám malých, z nichž jich je řada v České republice," uvedl Šteiner. Smyslem Evropského týdne mobility, který proběhne od 16. do 22. září, je myšlenka omezování individuální automobilové dopravy ve městech. "Auta v uzavřených ulicích vystřídá celá řada doprovodných akcí, soutěží, happeningů a hudebních produkcí," dodal radní. Návštěvníci, jejichž počet magistrát odhaduje na 50 tisíc, se v sobotu seznámí s novou generací městských autobusů nebo s novou tramvají pro Prahu, kterou na ukázku zapůjčil liberecký Dopravní podnik. Nové kolejové vozidlo představí i České dráhy. Podle radního Šteinera si zájemci budou moci také prohlédnout zázemí stanice metra Depo Hostivař nebo se podívají na staveniště konečné stanice metra v Letňanech. V rámci akce bude slavnostně zprovozněn i nový úsek cyklostezky mezi ulicemi Vrbova a Na Mlejnku v Braníku. Přestože se řidiči na Smetanovo nábřeží po skončení akce vrátí, nebude to napořád. Magistrát totiž plánuje, že zde po dostavbě severozápadní části městského okruhu vybuduje pěší zónu, do níž bude povolen vjezd pouze tramvajím. Asi za čtyři roky tak z nábřeží mezi Národním divadlem a Karlovými lázněmi auta definitivně zmizí. 
Chodci se radují, řidiči nadávají 
V předchozích letech už magistrát k podobným úpravám přikročil na křižovatce Anděl na Smíchově, v části Vodičkovy, Spálené nebo Jugoslávské ulice a do budoucna chce pokračovat v ulicích v okolí magistrály. "Podobným způsobem by mohly být upraveny ulice i na Letné nebo v dolních Holešovicích," řekl radní Šteiner s tím, že budování nových zón závisí i na přístupu místních obyvatel. "Musíme brát ohled i na podnikatele, kteří v daných lokalitách mají sídla firem," dodal. Pražané se k plánovaným změnám stavějí různě. "V ulicích je strašně aut na úkor stromů a květin. Město je šedivé. Chodci se nemohou dívat po krásných domech, protože musí hlídat, aby se s někým nesrazili na úzkých chodnících," řekla Ludmila Koláčková. Nové pěší zóny se však nelíbí řidičům. "Systém jednosměrek na Starém Městě neumožňuje jet přes centrum jinudy než po nábřeží. Kudy mám jet, když ho zavřou?" ptá se Vladimír Večeřa. Úředníci jsou přesvědčeni, že řidiči budou využívat průjezdní ulice, kterým odlehčí silniční okruh. I po dokončení nových pěších zón jich bude mít Praha ve srovnání s jinými evropskými metropolemi stále málo. Například v Bratislavě je pro automobilový provoz uzavřeno prakticky celé historické centrum. 
Týden mobility: Výběr z programu 
16. září: Den MHD 
10.00-16.00 Depo Hostivař: Den otevřených dveří 
13.00-14.00 Smetanovo nábřeží: jízda historických tramvají 
13.00-18.00 náměstí Jana Palacha: výstava o pražské MHD, výstava historických tramvají na Mánesově mostě 
14.00-18.00 Smetanovo nábřeží: dětský program 
18.00-23.00 Smetanovo nábřeží: večerní program, výstavy, koncerty 
17. září: Den bez aut 
10.00-16.00 náměstí Jana Palacha: dětská hudební tělesa, kapela Milo a Buty 
10.00-16.00 Křižovnické náměstí: horolezecká stěna, ukázky outdoorových aktivit 
10.00-16.00 Smetanovo nábřeží: snídaně na ulici, cyklozóna, festival 
18. září: Den pražské železnice 
10.00-16.00 nádraží Holešovice: ukázka nových souprav 
19. září: Den pěších a cyklistů 
13.00 vestibul stanice metra Karlovo náměstí: výstava studentů ČVUT na téma Praha cyklistická 
14.00 Palackého náměstí: výlet s primátorem 
20. září: Den dopravní výchovy 
14.00-18.00 Muzeum Policie ČR, ulice Ke Karlovu: prohlídka zdarma 
21. září: Den městské policie 
10.00-16.00 Císařská louka: zábavní den 
15.00 Roztoky u Prahy: plavba lodě bratří Formanů 
22. září: Den informací o dopravě 
08.00-16.00 Černý Most, Opatov, Zličín: závod mezi prostředky MHD a automobily 
Zdroj: Magistrát hl. m. Prahy 
JAK SE VYHNETE SMETANOVU NÁBŘEŽÍ 
Uzavřeno bude Smetanovo nábřeží od mostu Legií a Křižovnická ulice po křižovatku s ulicí 17.listopadu. Náhradní cesta vede po mostu Legií, přes Újezd, Karmelitskou a Letenskou ulicí, po nábřeží Edvarda Beneše, přes Čechův most a po ulici 17.listopadu až na křižovatku s Křižovnickou. 

Plán: auta pryč z centra
31.08.2006	Mladá fronta Dnes-Praha	PETR ŠVEC
Smetanovo nábřeží bude na dva dny neprůjezdné. Za pár let to má být natrvalo. Chodci postupně vytlačí automobily z centra města. Zatímco dnes je v metropoli minimum pěších zón, podle plánů magistrátu by se měly zóny určené jen pro pěší, případně tramvaje nebo auta místních obyvatel výrazně rozšířit. První takové změny se očekávají až za čtyři roky, kdy by měla být dokončena severozápadní část okruhu z Malovanky do Pelc-Tyrolky. Už za pár dní si však Pražané budou moci jednu takovou novinku vyzkoušet nanečisto. Jednou z prvních, dnes mimořádně frekventovaných ulic, kde se výhledově počítá se zákazem vjezdu, je Smetanovo nábřeží. A právě to bude uzavřeno už o víkendu 16. až 17. září, kdy zde bude takzvaný Den bez aut v rámci Evropského týdne mobility, ke kterému se Praha včera oficiálně přihlásila. "Nábřeží jsme pro akci vybrali právě proto, že zde uvažujeme o pěší zóně s provozem tramvají," řekl radní pro dopravu Radovan Šteiner. 
Náměstí už za pár měsíců, Malá Strana za pár let 
Bez aut už je teď náměstí Republiky, kde se přestavuje celé prostranství. "V horizontu několika měsíců se zde budou Pražané procházet, aniž by museli kličkovat mezi auty," sdělil Šteiner. A pokud budou plány vycházet, za čtyři pět let nebudou smět řidiči už ani do řady uliček na Malé Straně. Také v desítkách dalších ulic se zřejmě výhledově výrazně omezí doprava. Rozšíří se chodníky na úkor vozovek, vybudují se zpomalovací prahy a přibudou značky se zákazem vjezdu. "Tak je dnes upravená například Dlouhá ulice," upozorňuje radní. Úpravy čekají například ulice na hranici Nového Města a Vinohrad za Národním muzeem. Jenže tyto změny jsou podle Šteinera reálné až po přeložení čtyř pruhů magistrály z Václavského náměstí za muzeum, kde bude zřejmě vybudován tunel. "Tím v horní části Václavského náměstí vznikne prostor pro pěší zónu," doplňuje radní. Do Mezibranské ulice, v níž dnes jezdí desetitisíce aut denně, by mohla ústit tramvajová trať z Václavského náměstí, která by pokračovala až na náměstí I. P. Pavlova. Zklidnit by se v této oblasti měla také Žitná ulice nebo Tylovo náměstí. Město uvažuje také o výrazných změnách přímo na magistrále, tedy v ulicích Legerova a Sokolská, které jsou dnes obě čtyřproudé a prakticky po celý den zahlcené automobily. "Požadujeme zúžení magistrály na dva pruhy v každém směru, aby se z té hrůzy, co tu dnes máme, udělala normální městská ulice," říká místostarosta Prahy 2 Libor Krátký s tím, že zbylé pruhy by byly využity pro parkování, místo by zde měla mít i zeleň. Změny pro řidiče Smetanovo nábřeží Uzavře se 16. a 17. září při Dni bez aut, magistrát však plánuje, že odtud vyžene řidiče natrvalo - až dostaví severozápadní část okruhu Náměstí Republiky Na náměstí už auta nejezdí, vzniká tady pěší zóna Legerova a Sokolská Magistrála je zahlcená auty, Praha 2 usiluje o zúžení na dva pruhy v každém směru, zbylé místo by se využilo pro zeleň a parkování 

Součástí týdne mobility bude den bez aut
31.08.2006	24 hodin	zuz
Již potřetí se Praha spolu s desítkami velkých evropských měst a stovkami menších připojí k Evropskému týdnu mobility ( ETM), který proběhne od 16. do 22. září. Smyslem ETM je omezování automobilové dopravy ve městech. " Během akce budeme prosazovat železnici a městskou hromadnou dopravu," řekl radní pro oblast dopravy Radovan Šteiner. Česká metropole je totiž jedničkou mezi evropskými městy v objemu přepravních hodnot, kdy 57 procent osobní přepravy je realizováno MHD a zbývajících 43 procent automobily. Jak už dříve řekl primátor Pavel Bém, z rozpočtu města jde každoročně do MHD zhruba 40 procent, což je evropský unikát. " Letos činí dotace do MHD víc jak 12 miliard korun," dodal Šteiner. Jedním ze stěžejních dnů ETM bude neděle 17. září, na kterou připadá tradiční Den bez aut, během kterého bude od 10 do 16 hodin uzavřeno Smetanovo nábřeží, náměstí J. Palacha a Křížovnické náměstí. Proběhne zde celá řada akcí, soutěží a hudebních produkcí. Následující dny budou zaměřeny na druhy dopravy a dopravní výchovu. 

Jak by se žilo bez aut
31.08.2006	Šíp	tom
Uzavření části centra pro auta, představení nové tramvaje nebo exkurze do rozestavěného metra. To jsou hlavní body Evropského týdnu mobility, který se v metropoli uskuteční třetí zářijový týden. Podpisem charty v historické tramvaji to včera stvrdil radní Radovan Šteiner. V neděli 17. září bude pro auta uzavřeno Smetanovo nábřeží a Křížovnické a Palackého náměstí. Vznikne tam bulvár pro pěší se spoustou doprovodných akcí. " Představíme rekonstruovanou tramvaj T3, která bude mít nízkopodlažní střední část," uvedl Šteiner. Do konce letošního roku by se v provozu mohly objevit dva takto upravené vozy. Přestavba každého z nich stojí šest milionů korun. Lidé se mohou v neděli na nábřeží těšit i na koncert skupiny Buty, který začne ve tři hodiny odpoledne. "Od 20. do 23. září bude zpřístupněna rozestavěná stanice metra Letňany a zhruba 14 dní poté bude zpřístupněna i stanice Střížkov," upozornil Šteiner. 

EXPRES (výtah)
31.08.2006	Blesk
Den bez aut: Již tradiční "Den bez aut" připadl v rámci Evropského týdne mobility na neděli 17. září. V jeho rámci se pro automobilovou dopravu uzavře i určitá část metropole. 

Cyklostezka do Rokycan má zelenou
31.08.2006	Právo-Plzeňský kraj	Ivan Blažek
Cyklistická stezka z Plzně až na hranici Středočeského kraje by měla být již příští rok kompletní. Po několika letech se totiž podařilo zásadním způsobem rozhýbat ledy kolem doposud chybějícího důležitého úseku z Klabavy do Rokycan. "Směnili jsme poslední chybějící pozemek na trase mezi městem a dálničním přiváděčem," řekl Právu rokycanský starosta Jan Baloun (ODS). Podle Jana Masného (SNK) z Dobrovolného sdružení obcí Horní Berounka - povodí Klabavy by stavba zhruba čtyřkilometrového úseku mohla být otázkou příštího roku. "Doufáme, že se podaří sehnat potřebné finance," uvedl Masný, podle nějž nová komunikace s asfaltovým povrchem přijde na více než čtyři milióny korun. 
Ekologové byli proti 
Stezka povede podél klabavské přehrady a dále kolem řeky Klabavy. "Původně jsme chtěli využít starou cestu, která byla v našem majetku - ušetřili bychom si řadu problémů. Ekologičtí aktivisté ale byli proti," připomněl starosta Baloun. Původní projekt torpédovala na podzim roku 2003 hned tři ekologická sdružení. "Nesouhlasíme se záměrem, aby zmíněná cyklostezka vedla po bývalé cestě, která je dnes silně zarostlá dřevinami. Ty tvoří úkryty pro desítky živočichů a v dané lokalitě ekologicky významný prvek," uvedl tehdy Martin Marek z Dětí Země. Trasa z Klabavy do Rokycan bude součástí dálkové cyklistické magistrály vedoucí z Řezna do Prahy. Její čtyřicetikilometrová část z Plzně až do obce Těně na východní hranici kraje se začala projektovat už před sedmi lety a vede na rozdíl od řady jiných cyklotras z velké části mimo silnice. "Ještě letos na podzim chceme dokončit asi 1,5 km dlouhý úsek za 1,3 miliónu korun z Dobříva směrem na Strašice," informoval Masný. Už se také podařilo opravit část cyklostezky před Dobřívem, kterou na jaře strhla rozvodněná Klabava. "S pomocí stotisícové dotace od kraje jsme nechali kritickou část řečiště vydláždit a už je doplněné i stržené těleso cesty - ta je opět průjezdná," dodal Masný. 

Slovensko dále prosazuje dálniční spojení s vídeňským letištěm
31.08.2006	Dopravní noviny 	čtk
Slovenští experti nadále prosazují budování nového dálničního spojení Slovenska s vídeňským letištěm Schwechat, ačkoli dohoda o jeho fúzi s letištěm v Bratislavě ztroskotala. V polovině srpna to uvedla rakouská zpravodajská agentura APA. Státní tajemník rakouského ministra dopravy Helmut Kukačka se vyslovil pro to, aby po krachu dohody (viz DN 34/06) dostala přednost výstavba železničního spojení. Hlavní bratislavský architekt Štefan Šlachta to nepovažuje za správné; podle jeho názoru by mělo mít i nadále přednost dálniční spojení. Slovenská vláda v srpnu rozhodla o tom, že zruší privatizaci letiště v Bratislavě. Kabinet odstoupí od smlouvy s konsorciem TwoOne vedeném vídeňským letištěm, které vyhrálo privatizační soutěž, a nebude jednat ani s dalším zájemcem. Konsorcium TwoOne, které vedle společnosti Flughafen Wien tvoří také finanční skupina Penta a banka Raiffeisen ZentralBank, mělo za bratislavské letiště zaplatit 10,52 miliardy Sk (7,87 miliardy Kč) a dalších 7,9 miliardy vložit do základního jmění letiště. 

Holešov chce obchvat města
31.08.2006	Zlínské noviny		gre
Dopravně přetíženému Holešovu by mohl pomoci silniční obchvat. Pokud jeho realizaci nic nepřekazí, mohla by stavba začít během tří let. Tamní radnice, která o jeho budování usiluje delší dobu, už dala obchvatu i konkrétní podobu a představila projekt krajským radním: vše hlavně proto, aby stavbu urychlila. Celkové náklady na projekt činí kolem dvě stě padesáti milionů korun, z rozhodující části je uhradí Evropská unie. " Pětaosmdesát procent nákladů zaplatíme z evropských fondů, o zbytek se podělíme s krajem," upřesnil místostarosta Holešova Josef Bartošek. Silnice, na kterou by řidiči najížděli východně od města, počítá s vyústěním na plánovanou rychlostní komunikaci jižně od Holešova. Obchvat se dvěma kruhovými objezdy bude měřit půl druhého kilometru a poslouží vozidlům jedoucím ve směru od Bystřice pod Hostýnem na Hulín a Zlín. " Nechali jsme si vytvořit studii, tu jsme představili krajskému úřadu. Máme zájem na tom, aby se začalo stavět co nejdřív," sdělil Bartošek s tím, že radnice nabízí kraji spolupráci. " Radním jsme navrhli, že na vlastní náklady zařídíme projektovou dokumentaci a poté výkup pozemků, kterými obchvat povede," popsal místostarosta. Přiznal, že právě u soukromých vlastníků půdy by mohlo dojít ke zdržení realizace. Význam a potřeba silnice v Holešově rostou v souvislosti s připravovanou průmyslovou zónou. " Ta má vliv na spoustu akcí, nejen na obchvat Holešova a rychlostní komunikaci R49, která bude tvořit propojení české a slovenské dálniční sítě. Zóna, která byla schválena a nyní je dotována jako strategická rozvojová plocha České republiky, nabyla na významu, a troufám si tvrdit, že výstavbu obchvatu opravdu uspíšit může," odhaduje spolupracovník krajského úřadu ve Zlíně Jiří Němec, který má přípravy průmyslové zóny v Holešově na starosti. 

Dopravní zprávy. Elektronický 14deník s články a jejich rešeršemi o vlivu dopravy na životní prostředí.
Ročník VIII., číslo 8A/2006 (srpen). Zdarma vydává Český a Slovenský dopravní klub, Cejl 48/50, 602 00 Brno, tel./fax/zázn. 545 210 393, dopravni.klub@ecn.cz. Časopis je také na internetové stránce http://dopravniklub.ecn.cz. Šéfredaktor Miroslav Patrik, spolupracovníci Jana Sobotková a Martin Hyťha. Objednávky adresujte na vydavatele. Další finance je možné posílat na účet klubu. Bankovní spojení: ČSOB Praha, Poštovní spořitelna, číslo účtu 107650089 / 0300.
Velmi uvítáme vaši pomoc při propagaci časopisu.