DOPRAVNÍ ZPRÁVY č. 7B/2006 (červenec)

Elektronický 14deník s články a jejich rešeršemi o vlivu dopravy na životní prostředí.

Malá zajížďka na cestě do Turecka kamionům nevadí
17.07.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Liberecký	Martina Pokorná
Hned v prvé řadě musím podotknout, že se Jiří Drda mýlí v označení silnice, jejíž případná budoucí výstavba je v Českém ráji již třetí rok velmi diskutovanou - jde o R35 nebo mezinárodním značením E442, nikoliv E35. Pan Drda ovšem správně podotýká, že jde o silnici především tranzitní, na které budou jezdit kamiony ze Žitavy na jihovýchod Evropy, přitom však zřejmě obhajuje vedení R35 právě středem Českého ráje, tedy mezi částmi Chráněné krajinné oblasti Český ráj. Je otázkou, zda tranzitní silnice patří do regionu zaměřeného na turistiku a ne na průmysl, když z podstaty věci je mezi Turnovem a Jičínem vyloučeno budování průmyslových zón. Občané, jejich zvolení zastupitelé i ekologové tvrdí, že nikoliv, všichni se však shodneme na tom, že tranzit na současné silnici první třídy je nesnesitelný pro lidi bydlící i 200m od její současné trasy. Všichni ale čekáme (již více než 3 roky) na objektivní vyhodnocení severní trasy R35 vedoucí přes Český ráj a její jižní alternativy vedoucí jižně chráněné krajinné oblasti. 
Není chybou občanů, že dosud studie posuzující vlivy stavby na životní prostředí, která by neobsahovala chyby, nebyla předložena. O její poslední verzi tvrdí i sám autor, že není úplně přesná, neboť do výpočtů zasahovali úředníci libereckého Krajského úřadu. Zásadní chyby, kvůli kterým studie SEA neprošla schválením ministerstva životního prostředí, jsou stále ještě k smíchu lidem bydlícím na Turnovsku, kteří na rozdíl od autora studie na Kozákově nebo Troskách byli a vědí, co odtamtud je či není vidět. Pan Drda emocionálně zmiňuje odvěkost daných stezek a ulehčení Praze od dopravního kolapsu. Je však šestnácti kilometrový rozdíl mezi severní a jižní variantou R35 při jízdě ze Žitavy do Turecka pro kamion zajížďkou? A Praze by se neulehčilo případnou výstavbou jižní trasy R35? Samozřejmě ulehčilo, neboť doprava by z přetížené D1 byla odvedena na R35 či na D11 tak jako tak, bez ohledu na trasování R35 přes Turnov nebo přes Mnichovo Hradiště. Stejně tak jižní trasa R35 neznamená odvedení problému do dopravou nedotčených míst, jak tvrdí pan Drda, neboť předpokládaná jižní trasa R35 kopíruje současnou silnici I/16 mezi Jičínem a Mladou Boleslaví. Na té je již dnes takový provoz, že hejtman Středočeského kraje hovoří o jejím zkapacitnění, tedy ze současného dvoupruhu má být čtyřpruh. 
V rozvojových plánech Libereckého kraje je Český ráj zmiňován vždy jako oblast těžící především z turismu. Myslí si pan Drda, že turisté budou nadšeni výhledem na čtyřproudovku z Trosek nebo budoucího luxusně opraveného hotelu na zámku Hrubá Skála? Má snad být snem budoucnosti jezdit relaxovat k výpadovkám, kde jezdí podle předpokladů 35 tisíc aut denně? Pan Drda se může zúčastnit letošního Pochodu po stopách R35, aby viděl, o čem píše. Pochod se letos koná 29. července a půjde z Libuně do Valdic. Martina Pokorná, sdružení S drakem rval se Michael.

21 projektů: radní již plánují
17.07.2006	Rovnost	FILIP SUŠANKA
Podle radniční koalice Brna půjdou věci rychleji. Dle opozice je to jen gesto. Kdo je zodpovědný za přesun nádraží nebo opravu Jalty a jaké jsou na to termíny? Vedení radnice to už přesně ví. Sestavilo seznam jednadvaceti klíčových projektů a přiřadilo k nim konkrétní jména. Podle opozice to krátce před volbami nemá smysl. Harmonogram pilotních projektů. Pod tímto nezáživným názvem se skrývá dokument, který mapuje budoucnost Brna podle představ politiků současné vládnoucí koalice. A který jasně určuje, kdo za co nese zodpovědnost. S nápadem přišel náměstek primátora Miroslav Hošek. " Když jsou nějaké úkoly, tak se musí sledovat průběžně. Pokud projekt stojí jen na jednom člověku, může se stát, že se najednou na věc zapomene a nic se třeba dva měsíce nehýbe," vysvětlil náměstek Hošek. Proto prý k vytvoření takového harmonogramu přistoupil. Hoškův sekretariát už nyní hlídá, jak plnění plánu pokračuje. "Je to takový bič na všechny. Doufám, že bude vůle, aby se v tom pokračovalo," dodal Hošek. Opozice se k dokumentu staví opatrně. "Je podivné, že k něčemu takovému přistoupili až teď, půl roku před volbami. Myslím si, že je to jen gesto. Pokud to někdo myslel opravdu vážně, tak to měl zavést do své práce hned, a ne až na jejím konci," tvrdí zastupitel za KSČM Pavel Březa. Obecně s podobným modelem souhlasí. Víc ale k tomu společně s dalšími opozičními politiky říct nemůže. Dokument je interní. "O jeho zveřejnění například na internetu neuvažujeme. Může se totiž stát, že se přijde na nějakou skutečnost, která zabrání pokračování v projektu. Navíc tam budou i prvotní myšlenky, které se nakonec nezrealizují," objasnil Hošek. Oslovení Brňané by ale možnost kontrolovat práci zvolených zastupitelů uvítali. "Rád bych věděl, co dělají a jak pracují. Platíme je přece za svých daní, tak bychom si nějakou možnost kontroly zasloužili," konstatoval například Karel Rennský. Deník Rovnost bude o nejdůležitějších projektech přinášet každý čtvrtek seriál. 
Vybrané projekty
Podzemní kontejnery v centru, rekonstrukce Dominikánského náměstí, soutěž Západní brána, rekonstrukce Jalty, rekonstrukce náměstí Svobody, reklamní kampaň Europoint, Brnoparking - parkovací domy, oprava bastionu Špilberku.

Den bez aut v Pelhřimově
17.07.2006	Mladá fronta Dnes-Vysočina	Bohumil Kovanda
Jak to vidí: Město Pelhřimov se opět po roce přidává k celosvětovému Dni bez aut. Jen před pár dny jsme schválili chartu a podepsali se pod ní. K oslavám se letos připojíme už potřetí. Celý den tentokrát připadá na pátek 22. září. Během celého dne bude probíhat řada akcí. Nejvíce se na nich budou podílet mateřské a základní školy a dům dětí a mládeže, chceme ještě přesvědčit alespoň některé střední školy. Akce budou probíhat v ulicích Komenského, Antonína Sovy a Krásovy Domky. Mnohé své dovednosti tam předvedou zástupci hasičů, policie nebo červeného kříže. Spolu se středoškoláky budou policisté měřit rychlost na Třídě Legií. Pro nejmenší bude připraveno malování na hřištích, pro jejich rodiče zase koncert jazzbandu. Po celý den bude doprava v autobusech městské hromadné dopravy bezplatná. Bohumil Kovanda, místostarosta Pelhřimova.

Cyklostezka opravdu pro cyklisty?
18.7.2006	Mladá fronta DNES-kraj Liberecký	MIROSLAV HUDEC
Tak prý si v České Lípě budeme moci na konci prázdnin vyjet po nové dvouapůlkilometrové cyklostezce ze sídliště Špičák do blízké Písečné. Měl bych mít radost. Přece jen se tedy pomalu začíná realizovat program, který iniciovala zdejší občanská sdružení, jako je místní skupina Hnutí Duha či regionální pobočka Společnosti pro trvale udržitelný život. Na jeho plnění spolu s nejširší cyklistickou veřejností vytrvale tlačí už řadu let, mimo jiné při hojně navštěvovaných cyklojízdách na Den Země. První návrh usnesení zastupitelstva na podporu cyklistické dopravy ve městě jsem předkládal někdy ve druhé půli jeho předchozího funkčního období. Něco mne však nutí k opatrnosti. Co znamená formulace, „vzhledem k možnému širšímu využití cyklostezky“, jíž je vysvětlováno zvýšení nosnosti komunikace? Nebo slova: „s přihlédnutím k přístupu zemědělské techniky na pozemky, mezi kterými stezka vede“? Vždy jsem se domníval, že cyklostezku lze využívat pouze k nemotorové rekreační dopravě, ke sportu či turistice. Že je určena pro kolaře, kolečkové brusle, případně pro pěší, rodiny s dětskými kočárky, v zimě pro běžkaře. Že jejím hlavním účelem je poskytnout občanům možnost bezpečného pohybu bez ohrožení motorovými vozidly jakéhokoliv druhu. Jestli to v tomto případě nemá platit, pak je třeba jasně a bez chytračení říci, co je skutečným účelem stavby. Že jde například o účelovou zemědělskou komunikaci nebo o silniční zkratku pro lehkou motorovou dopravu ze Špičáku do Písečné, kterou mohou užívat i cyklisté. Pak ale ti kolaři mohou jet rovnou po silnici a v žádném případě nelze mluvit o cyklostezce. A těch 4,8 milionu, které má stát, nelze pokládat za investici do rozvoje cyklistické dopravy. MIROSLAV HUDEC, Předseda regionální pobočky Společnosti pro trvale udržitelný život v České Lípě.

Když zeleně nemyslí armáda, ale ekologisté
18.07.2006	Mladá fronta Dnes	MARTIN KOMÁREK
V dunění technohudby rodiče chřástalové nenaleznou svá mláďata a ta zahynou. To říká ochranář Petr Stýblo, který chce svůj protest proti CzechTeku hnát až do Bruselu. Armáda, které místo určené pro taneční zábavu patří, vcelku logicky namítá, že když chřástalům nevadí brigáda rychlého nasazení, nevyhubí je ani tanečníci. Tentokrát nemají zelené mozky vojáci, ale zelení aktivisté. Pan Stýblo je příkladem jejich dvojího dogmatického omylu. Omyl první: zvíře je vždy důležitější než člověk. Omyl druhý: některá zvířata jsou důležitější než jiná. Řekněme, že CzechTek je zbytná zábava. Když ji nezakážou zelení, rozežene ji někdo, jako třeba loni Paroubek a Bublan, vodními děly a obuchy. 
Neplatí to však už o dálnicích, proti nimž ekologičtí nadšenci brojí pod stejně absurdními záminkami jako proti tanci. Kvůli jejich obstrukcím se donedávna dusilo centrum Plzně. Nevadilo jim, že lidé umírají na rakovinu, hlavně, aby nebyl postižen nějaký lopuch. Podobně dnes strádá Praha, jejímž širším centrem se valí tisíce kamionů. Nejen kvůli neschopnosti vlád a magistrátu, ale hlavně kvůli obstrukcím těch, kdo si zarytě myslí, že auta škodí kytičkám, a proto by měla vyhynout. Ekologisté nevidí, že tisíce kilometrů dálnic protínají vyspělou Evropu, aniž ničí Alpy či pobřeží Středozemního moře. Všude přinášejí lidem prosperitu a bezpečnost, příroda si s nimi poradí. Nemuseli bychom se tolik hádat nad silničním zákonem, kdyby nebylo aktivistů. Mohli jsme mít už dávno víc dálnic a míň mrtvých. Ochránci přírody jsou schopni cedit krev za chřástala. 
Ale co holubi, kteří jsou ve městech hubeni? A mláďata vrabečků, které žerou kočky zbohatlíků v satelitních městečkách? A to už vůbec nemluvím o potkanech. Neviděl jsem ještě žádného zelenáče, jak se vrhá pod nohy deratizérovi. A to jsou potkani zvířata vývojově vyšší, a tedy i citlivější než chřástalové. Nebuďme však nespravedliví. Vášniví ekologové dokážou i chránit lidi - třeba před uhlím. Donutili velké firmy změnit chování k přírodě a vůbec lidem ukazují, že nejsou páni bozi. Bohužel se za pány bohy někdy považují sami ekologisté. Když myslí dogmaticky, jsou buď směšní, nebo nebezpeční. MARTIN KOMÁREK, komentátor MF DNES.

Silnice může ptáky zlikvidovat
18.07.2006	MFD-střední Morava	Miroslav Patrik
Rád bych doplnil pár informací k článku „Část silnice R55 ohrožuje ptáky, tvrdí ochránci“. Přestože ředitelka příslušného odboru na ministerstvu životního prostředí Jaroslava Honová má zákonné prostředky, jak objektivně vyhodnotit různé varianty R55, a navíc dopředu věděla, že ty předložené investorem jsou ve střetu s evropsky cennou ptačí oblastí, nepodnikla nic. Schválená varianta tak může být pro chráněné populace lelka lesního a skřivana lesního zcela likvidační. Přitom Děti Země, Česká společnost ornitologická a další občanská sdružení i řada státních institucí, jako je Agentura ochrany přírody ČR, Správa CHKO Bílé Karpaty a jeden z odborů ministerstva životního prostředí, opakovaně požadovaly, aby se v souladu s článkem 6 směrnice Rady 92/43/ECC posoudila i varianta R55 mimo tuto ptačí oblast. To se nestalo, přestože návrh této trasy existuje. Není proto chybou občanských sdružení, když kritizují špatné stanovisko ministerstva a chtějí se právně bránit. Naštěstí to mohou také u Evropské komise a obejít tak alibismus jihomoravských lidoveckých ministrů Ambrozka a Šimonovského, kteří tomuto riziku ze svého politickomocenského postavení vůbec nezabránili. Miroslav Patrik je předsedou Dětí Země.

Respekt jako samozřejmost
18.07.2006	Rovnost	MARTIN ANDER
Bývalý poslanec Zdeněk Koudelka připomněl ve svém komentáři uveřejněném v sobotní Rovnosti jednu důležitou věc: právní a politická závaznost brněnského referenda o poloze nádraží jsou skutečně dvě odlišné věci. Škoda jen, že to byl právě Koudelkův spolustraník, sociálnědemokratický ministr vnitra Gross, kdo v roce 2003 před sněmovnou obhajoval vládní návrh zvýšení původně pětadvacetiprocentní hranice účasti potřebné k právní závaznosti výsledků na padesát procent. Převážně hlasy ČSSD, včetně poslance Koudelky, pak byla tato novela schválena. Jsem rád, že i ve světle brněnského referenda si sociálnědemokratičtí politici začínají uvědomovat, že kladení nesmyslných administrativních překážek závaznosti lidového hlasování je krátkozraké, a to nejen kvůli tomu, že pak před Evropou vypadáme jako dinosauři. Respekt brněnských politiků k názoru téměř sedmdesáti tisíc občanů by měl být samozřejmostí. Snahy současné radnice vyrobit si pomocí manipulativní mediální kampaně a následného sociologického průzkumu argument pro obhájení odsunu nádraží nemohou obstát. Chtějí- li politici ve vedení města v současné situaci skutečně prokázat, že jejich plán má reálnou podporu veřejnosti, pak ji musejí získat jedině v novém referendu. Na jeho vypsání v termínu podzimních komunálních voleb je ještě čas. Autor je zástupce koalice Nádraží v centru.

Likvidování biotopů chráněných ptáků je běžné
19.07.2006	Lidové noviny	Miroslav Patrik
Diskuse na téma ohrožení mláďat chřástala polního v době konání CzechTeku. Je jistě dobře, že se ČSOP jménem Petra Stýbla (Při CzechTeku zdaleka nejde jen o chřástaly, LN 14. 7.) pouští do ochrany několika ohrožených ptáků při jednorázové hudební akci v Doupovských horách. Chápu, že asi nemá větší kapacity systémově kritizovat závažnější střety s chráněnými částmi přírody, jako je třeba výstavba silnic dálničního typu či různých průmyslových zón. Díky této "bohulibé činnosti" se totiž běžně likvidují biotopy desítek zvláště chráněných živočichů, včetně ptáků. Určitě lze také chválit úmysl podat k Evropské komisi (EK) stížnost, že by nadměrný hluk a přítomnost mnoha osob mohlo mít negativní vliv na životní styl několika evropskou směrnicí chráněných ptáků. Bohužel však výsledek lze očekávat až za několik let. Například stížnost na likvidaci biotopů kolem šedesáti chráněných druhů živočichů na Slavíkových ostrovech plavebním stupněm Přelouč už na EK leží dva roky. Naštěstí mezitím bylo soudem zrušeno rozhodnutí ministra Libora Ambrozka, který povolil likvidaci biotopů téměř poloviny z nich. Živočichové mají možná ještě šanci. 
Nicméně je ještě nutné připomenout, že na začátku července bylo zveřejněno velmi závažné stanovisko EIA ministerstva životního prostředí, v jehož čele stojí ještě stále Libor Ambrozek. Ředitelka příslušného odboru Jaroslava Honová totiž schválila výstavbu čtyřpruhové rychlostní silnice R 55 na Slovácku napříč ptačí oblastí Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví v jakémsi polotunelu. Přitom v rozporu s evropskou směrnicí nebyla posouzena varianta i mimo tuto oblast, přestože české zákony to umožňují. Bohužel tu patrně zvítězila lhostejnost úředníků MŽP a alibismus lidoveckého ministra - poslance. Děti Země, Česká společnost ornitologická, Ekologický právní servis a další občanská sdružení nyní tedy připravují stížnost k Evropské komisi, neboť zejména pro populace lelka lesního či skřivana lesního může být tato silnice zcela likvidační. Pokud ČSOP skutečně podá stížnost i proti konání CzechTeku, může to tak být zajímavá konfrontace o způsobu rozhodování evropských ekologických úředníků ve dvou nových kauzách. Miroslav Patrik, předseda Dětí Země.

Za trasu R55 může ministerstvo a investor
19.07.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Morava	Miroslav Patrik
Z VAŠICH DOPISŮ: Reaguji na výrok šéfa odboru životního prostředí ve Veselí nad Moravou Petra Michny v článku Přes ptačí rezervaci až do Bruselu (MF DNES, 14. 7.), v němž tvrdí, že obcemi na stávající silnici I/55 "projíždí jedno auto za druhým, spousta kamionů a že situace je už neúnosná". Chápu, že z psychologického hlediska to tak vypadá. Nicméně současná dopravní intenzita kolem 10 tisíc aut za den je ve srovnání se situací v jiných obcích České republiky nízká. Proto stát nepovažuje potřebu postavit R55 za naléhavou, i když se to politici a investor bojí říkat. Stavět se totiž má až za šest let, reálně tedy asi za deset. Například skutečná státní priorita, jakou je dálnice D8 přes Chráněnou krajinnou oblast České středohoří, u níž rovněž nebyla posouzena varianta mimo tuto chráněnou oblast, měla být od vydání souhlasného stanoviska ministerstva životního prostředí v roce 1996 také hotova do šesti let. Díky chybám státních úředníků a lhostejnosti Ředitelství silnic a dálnic České republiky bude postavena o dalších nejméně osm let později. Není proto chybou Dětí Země a dalších sdružení, že u R55 opět kritizují špatné stanovisko ministerstva životního prostředí a chtějí se právně bránit. To naštěstí už mohou také u Evropské komise a obejít tak jihomoravské lidovecké ministry Ambrozka a Šimonovského. MIROSLAV PATRIK, předseda Dětí Země.

Stavba silnice se opozdí
19.07.2006	Mladá fronta Dnes-východní Morava		Jitka Moťková
Ekologové žalují ministerstvo kvůli povolení rychlostní silnice přes ptačí oblast. Ekologické sdružení Děti Země podá soudní žalobu proti stanovisku ministerstva životního prostředí, které povolilo stavbu rychlostní komunikace na Slovácku v trase přes evropsky chráněnou ptačí oblast mezi Rohatcem a Moravským Pískem. "Podle Dětí Země, České společnosti ornitologické a Českého a Slovenského dopravního klubu může být tato varianta pro některé druhy ptáků likvidační a požadovaly posouzení také jiných variant. To ale ministerstvo odmítlo," uvedl předseda Dětí Země Miroslav Patrik. Vyjádření ministerstva se nepodařilo získat. Ekologové podají také stížnost k Evropské komisi za porušení evropské směrnice, která posouzení různých variant očekává. "Bohužel se naplnil ten nejhorší scénář o tom, že R55 bude schválena bez dalších diskusí, a navíc pod patronací právě odcházejícího ministra Libora Ambrozka, který pochází z jižní Moravy," komentoval výsledek posuzování vlivů R55 na životní prostředí Miroslav Patrik. V ptačí oblasti na území Slovácka je evropskou směrnicí chráněno šest druhů ptáků, mezi než patří čáp bílý, moták pochop, skřivan lesní, strakapoud jižní a lesní a lelek lesní. "Ten má zde naše největší hnízdiště, takže vedení R55 přes jeho biotop by byl pro něj likvidační. Patrně ale i pro skřivana lesního a bělořita šedého," dodal Patrik. Evropská komise kritizovala Českou republiku za špatnou ochranu ptáků a dalších chráněných částí přírody před dopravními stavbami naposledy počátkem července, několik dní před schválením trasy R55. Evropská směrnice vyžaduje, aby členské státy vyhodnocovaly ekologické dopady u významných veřejných i soukromých investičních záměrů ještě před jejich schválením, a to za účasti veřejnosti. 
Nová silnice? To bude úleva 
Přestože nedořešený spor o zhruba sedmnáct kilometrů cesty nejspíš start budování daného úseku zbrzdí, podle mluvčího Ředitelství silnic a dálnic Jana Hoření by se vůbec neměl dotknout výstavby silnice v Olomouckém a Zlínském kraji. "Jde o samostatné úseky žijící tak trochu svým vlastním životem. Každá dálnice se staví postupně," mírní možné obavy Hoření. "Jistě, jednou dojde k propojení všech částí, ale výstavba silnice R55 je teprve v počátcích. Jde v dnešní době vlastně o takovou skicu," pokračoval Jan Hoření. Například pro úsek Olomouc -Přerov se podle něj teprve dokončuje takzvaná EIA, tedy materiál, v němž odborníci posuzují vlivy navržené varianty stavby na životní prostředí. Až pokud daný návrh "projde", začne výkup pozemků a firma požádá o stavební povolení. "Než se vůbec začne stavět, uplynou ještě roky. Navíc se vše bude odvíjet také od financí, které budou k dispozici, a dalších okolností," podotkl Hoření. Ten pokládá za reálný termín zahájení stavby silnice na střední Moravě až po roce 2010. Byť je tak budování silnice R55 poměrně vzdálenou záležitostí, ve vsích na trase v kraji na ni už netrpělivě čekají. "Z pohledu každodenního života lidí to bude určitě úleva. Čím dříve se úsek začne budovat, tím lépe," řekl například starosta Kokor Oldřich Horák. Touto vesnicí denně projedou stovky aut. Plánovaná komunikace podstatný díl dopravy ze vsi odvede. "Podle již hotových studií by stavba měla ve většině dopadů na okolní prostředí přinést výhody. Snížila by se prašnost, hlučnost a vůbec zlepšila kvalita života," dodal Horák. Podle něj starosti místním dělají i výtluky, které na dnešní silnici ve vsi jsou. "Plán stavby dané rychlostní komunikace je vyhlídkou na lepší časy," poznamenal Horák. Obdobně situaci vnímá obyvatel nedaleké Krčmaně Josef Růžička: "Už aby zdejší dopravu odklonili. Bydlím přímo u silnice. A někdy je to opravdu hrozné. Bude to velká úleva." 
Obchvat Otrokovic už se staví Nápad vybudovat rychlostní komunikaci R55 vznikl zhruba v roce 1993. Vynutily si jej přetěžované silniční tahy při řece Moravě. Na trase dnešní páteřní silnice I/55 leží řada obcí v její těsné blízkosti. Někde vede tato cesta přímo přes centra. Momentálně je v provozu z celé délky budoucí R55 pouze 1,2 kilometru. Tento úsek spojuje městské části Olomouc-Holice a Vsisko. Vznikl hlavně kvůli dálniční křižovatce silnic R35 a budoucí R55. Ta odsud za čas povede jižně k Přerovu na budoucí křižovatku s dálnicí D1. Odtud do Kroměříže přes Hulín a dál na jih přes Otrokovice, Uherské Hradiště a Hodonín k Břeclavi. "Všechny stavby R55 mají schválený investiční záměr," popsal Hoření. Staví se už severovýchodní obchvat Otrokovic a na jeho jihovýchodní část je již vydané územní rozhodnutí. Část Hulín-Skalka je před vydáním stavebního povolení. 

Ekologové kritizují stavbu silnice
19.7.2006	Mladá fronta DNES-východní Morava		jim, ČTK
Zahájení stavby rychlostní silnice R55, která má spojovat Olomouc, Přerov, Hulín, Otrokovice, Uherské Hradiště a Břeclav, se zřejmě opozdí. K Evropské komisi totiž právě směřuje stížnost ochránců přírody na část projektu pro jižní Moravu. Ochráncům se nelíbí, že by připravovaný úsek silnice mezi Bzencem a Strážnicí měl přetnout zvířecí migrační cesty a především významnou ptačí oblast Bzenecká Doubrava - Strážnické Pomoraví. Přestože nedořešený spor o zhruba sedmnáct kilometrů cesty nejspíš start budování daného úseku zbrzdí, podle mluvčího Ředitelství silnic a dálnic Jana Hoření by se vůbec neměl dotknout výstavby silnice v Olomouckém a Zlínském kraji. „Jde o samostatné úseky žijící tak trochu svým vlastním životem. Mají svůj příběh, jejich vznik provázejí jiné okolnosti. A každá dálnice se staví postupně. Jistě, jednou dojde k propojení všech částí, ale výstavba silnice R55 je teprve v počátcích. Jde v dnešní době vlastně o takovou skicu,“ pokračoval Hoření. Byť je tak budování silnice R55 poměrně vzdálenou záležitostí, ve vsích na trase v kraji na ni už netrpělivě čekají.

K ochráncům přírody buďme spravedliví
19.07.2006	Mladá fronta Dnes	MIROSLAV HUDEC
FÓRUM ČTENÁŘŮ: Oceňuji, že pan Komárek dokáže ochránce životního prostředí i pochválit (MF DNES 18. 7., "Když zeleně nemyslí armáda, ale ekologisté"). Já jsem naopak schopen připustit, že některý "takyochránce" může nadělat více škody než užitku. Buďme však spravedliví, v kterém oboru lidské činnosti se nenajde někdo, kdo mu dělá ostudu? Může za to ten obor? Ale k některým konkrétnostem: centrum Plzně se nedusilo výfukovými plyny kvůli ochráncům přírody, nýbrž kvůli nové politické garnituře, která v roce 1992 přišla k moci na celostátní úrovni i na plzeňském magistrátu a která kvůli úzkým skupinovým zájmům společně smetla už schválenou a již rozestavěnou původní trasu obchvatu města. Vše se pak muselo řešit znova od začátku. Paradoxem je, že Plzeň se dusí dál i s obchvatem, stačí na to místní doprava. O tom, že více dálnic znamená méně mrtvých, bych po nedělní tragické havárii na D8 (6 mrtvých) a pondělní na D1 (3 mrtví) asi raději nemluvil. Stát se ty nehody na obyčejných silnicích, kde se jezdí pomaleji a méně monotónně, takže méně hrozí mikrospánek, mohli třeba ti lidé žít. Čím větší rychlost, tím horší zpravidla následky dopravní nehody. MIROSLAV HUDEC, Česká Lípa.

Lidé z Nebušic slaví, letiště zatím neporoste
19.7.2006	Mladá fronta DNES-Praha	MAGDA HETTNEROVÁ
Praha - Lidé bydlící v blízkosti ruzyňského letiště se mohou radovat. Jejich spor s magistrátem o výstavbu nové letové dráhy se zdá být vyhrán. Nejvyšší správní soud totiž včera zrušil změnu územního plánu, která výstavbu dráhy povolovala. „Magistrát s námi odmítal komunikovat, proto jsme se rozhodli podat stížnost k Nejvyššímu správnímu soudu,“ řekl včera Petr Hlávka, který si spolu s Milošem Bělohradským stěžoval na postup pražské radnice. „Dnešní rozhodnutí soudu považuji za rozumné, protože zabraňuje posílat letadla přímo nad hlavy občanů Nebušic a ostatních částí Prahy,“ dodal. Obyvatele Nebušic, které dnes ruší hluk způsobený až patnácti tisíci letadel měsíčně, totiž děsila představa, že by se jejich domovy ocitly téměř v ose nové letové dráhy. „Letiště už teď ohrožuje mě i mojí rodinu na zdraví,“ tvrdí Hlávka, podle nějž je hluk hlavním důvodem, proč lidé dráhu nechtějí. „Obtěžování hlukem by bylo příliš velké,“ říká. „Obyvatelé si navíc ani neumějí představit, co by znamenalo, kdyby byla nová dráha o jeden a půl kilometru blíž k centru města, jak to bylo naplánované,“ dodal.
Postup byl nezákonný
Nová přistávací dráha je podle expertů na letectví nezbytná, pokud chce letiště na Ruzyni zvyšovat svou kapacitu. Tato měla vyjít na pět až sedm miliard korun a první letadla z ní měla vzlétnout už roce 2009. Zrušená změna územního plánu, která vznikla na základě zvláštního zákona, který stavbu třetí ranveje prohlásil za veřejně prospěšnou, však stavbu zastaví. Magistrát podle rozhodnutí soudu pochybil hned několikrát. Mimo jiné tím, že neprojednal připomínky stěžovatelů ani městských částí. „Magistrát jednal svévolně a neudržitelně, když odpíral Hlávkovi s Bělohradským účast na stavebním řízení s tím, že se jich netýká,“ uvedl včera předseda Nejvyššího správního soudu Josef Baxa. „Postup byl nezákonný,“ dodal. Chybou bylo podle něj i to, že zastupitelstvo nezohlednilo ani postoj ministerstva životního prostředí, které se stavbou rovněž nesouhlasilo. „Nemůžeme se k tomu nijak vyjádřit, protože jsme zatím neobdrželi rozsudek,“ řekl včera odpoledne mluvčí magistrátu Jiří Wolf. „Mohu pouze říci, že rozhodnutí Nejvyššího správního soudu budeme respektovat a dalším postupem se bude zabývat zastupitelstvo hlavního města na zářijovém zasedání,“ dodal.
Protesty trvají už dlouho
Proti plánované výstavbě se zamítavě vyslovili občané Nebušic a Přední Kopaniny v referendu už v roce 2004. Stavba se nelíbila ani obyvatelům městské části Suchdol a Lysolaje. Tamním radnicím vadilo zejména nedostatečné projednání změn a také dopad stavby na život ve čtvrtích.

Nová letová dráha se v Ruzyni zatím stavět nemůže
19.7.2006	Právo	kg, jn, jam
Nejvyšší správní soud v Brně zamítl provést změny v územním plánu Prahy. Novou letovou dráhu na letišti v Praze-Ruzyni zatím nikdo stavět nemůže, protože Nejvyšší správní soud v Brně (NSS) zamítl provést změny v územním plánu hlavního města, v nichž se se stavbou počítalo. Svým rozhodnutím tak soud vyhověl stížnosti Petra Hlávky a Miloše Bělohradského z Prahy-Nebušic, kteří se proti stavbě postavili, protestovali na pražském magistrátu a domáhali se svých práv i u NSS. Přestože Magistrát hlavního města Prahy provedl změny v územním plánu a tvrdil, že všechna jednání o těchto změnách byla zcela legitimní a v pořádku, senát NSS pod vedením předsedy soudu Josefa Baxy rozhodl, že magistrát naopak jednal svévolně a neudržitelně. Zejména velké chyby udělali úředníci ve stavebním řízení. „Pokud magistrát upíral oběma žalobcům právo účasti na stavebním řízení, pak jednal protizákonně. Velkých chyb se dopustilo potom také zastupitelstvo města, které nerozhodlo o připomínkách, jež proti stavbě dráhy podaly městské části i ministerstvo životního prostředí,“ uvedl ve zdůvodnění Baxa.
Verdikt respektují
„Můžeme pouze říci, že Praha plně respektuje rozhodnutí Nejvyššího správního soudu,“ uvedl mluvčí pražského magistrátu Jiří Wolf. Podle jeho slov zastupitelé čekají na nový návrh, který by mohli projednat na zářijovém zasedání zastupitelstva. „V praxi to znamená, že je předmětná změna územního plánu nyní neplatná,“ dodal. Konkrétnější vyjádření podle něj magistrát vydá až poté, co zpracuje všechny potřebné informace. Státní podnik Letiště Praha vzal informaci o rozhodnutí Nejvyššího správního soudu, kterým ruší změnu územního plánu, na vědomí. „Nebyli jsme účastníkem řízení a nedisponujeme textem rozhodnutí NSS. Z dostupných informací však dovozujeme, že nebyly projednány všechny připomínky. Předpokládáme, že budou řádně vypořádány v krátkém čase,“ sdělila Právu generální ředitelka Letiště Praha Hana Černochová. Letiště Praha nadále pracuje na zhodnocení vlivu výstavby paralelní dráhy na životní prostředí EIA, což je dokument, který je standardně vyžadován až před vydáním územního rozhodnutí. „Věříme, že veškeré procedurální záležitosti nezbytné pro realizaci projektu budou vyřešeny v rámci stávajícího harmonogramu,“ uvedla.
Miliardová investice
Plánovaná stavba dráhy se nelíbila jak ministerstvu životního prostředí, tak i přilehlým městským částem ani obyvatelům Nebušic, kteří se již v roce 2004 proti stavbě postavili. Všem společně vadilo především to, že magistrát tuto změnu územního plánu i stavbu s dotčenými úřady či obyvateli řádně neprojednal a bylo velké nebezpečí, že vzroste hluk, protože letová dráha se měla k centru města přiblížit o další jeden a půl kilometru. Diskutovaná změna územního plánu Prahy pro účely stavby třetí ranveje byla považována za veřejně prospěšnou akci a vznikla na základě zvláštního zákona. Vedení letiště již začalo s vykupováním pozemků. Investice stavby se pohybovala mezi pěti až sedmi miliardami. Ukončení stavby pak bylo naplánováno do roku 2009.

Soud oddálil stavbu nové ranveje na Ruzyni
19.7.2006	Hospodářské noviny	Petr Sehnoutka
Stavba nové vzletové a přistávací dráhy na ruzyňském letišti, která má ulevit současným přetíženým drahám, se pravděpodobně o rok zpozdí. Nejvyšší správní soud včera vyhověl stížnostem dvou obyvatel Prahy-Nebušic Petra Hlávky a Miloše Bělohradského a s okamžitou platností zrušil již schválenou změnu územního plánu nutnou pro stavbu nové dráhy. Podobné rozhodnutí, kterým by soud zamítl změnu územního plánu, přitom v Česku ještě nepadlo. Na změnu územního plánu si stěžovalo 170 lidí a firem, které vlastní nemovitosti v okolí letiště. Vadilo jim hlavně to, že provoz nové ranveje zvýší hladinu hluku. Pražský magistrát však jejich vyjádření a námitky ignoroval. A správní soud nyní rozhodl, že nezákonně. »Tvrzení magistrátu, že ani jeden z nich není dotčenou osobou ve smyslu stavebního zákona, je naprosto neudržitelné. Tento závěr svévolně popírá smysl účasti veřejnosti na rozhodování ve věcech životního prostředí,« komentoval rozhodnutí předseda Nejvyššího správního soudu Josef Baxa.
Důvodů pro rozhodnutí soudu bylo ale víc: Změna územního plánu byla schválena bez souhlasu Ministerstva životního prostředí, chybělo povinné posouzení dopadů na životní prostředí stejně jako povinné vymezení hlukového pásma. Proti chystané stavbě nové ranveje začali protestovat lidé z okolních městských částí již před dvěma lety. Stovky z nich se podepsaly pod petice proti změně územního plánu, jež posunula stavbu dráhy oproti původním plánům před rok 2010. Změnu schválil magistrát loni na podzim. Letiště pak počítalo s tím, že ranvej za pět až sedm miliard korun začne stavět v roce 2007, a o dva roky později na ní přistanou první letadla. Zatímco letiště i po rozhodnutí soudu ústy své ředitelky Hany Černochové tvrdí, že termíny nebude nutné posouvat, zástupci města si již tak jistí nejsou. »Rozsudkem jsme zaskočeni. Podle nás bylo vše v pořádku. Projednání nové žádosti o změnu územního plánu potrvá minimálně rok,« soudí ředitelka Útvaru rozvoje hlavního města Světlana Kubíková. Včerejší rozhodnutí Nejvyššího správního soudu se týká malé části pozemků pod budoucí drahou, které jsou blíže Praze. Další část pozemků vlastní finanční skupina Penta Investments. »Chceme vytvořit společný projekt s Letištěm Praha. Pokud se to nepodaří, jsme ochotni pozemky prodat,« říká spolumajitel skupiny Marek Duspiva.

Obyvatelé Pětidomí: Tunel pod nádražím nechceme
20.7.2006	Mladá fronta DNES-jižní Čechy	mib
Včerejší veřejné projednávání umístění podjezdu pod českobudějovickým nádražím opět vyvolalo emoce. Lidé ze čtvrti Pětidomí, která leží před Suchým Vrbným, rozhodně odmítají stavbu tunelu, který by měl vytvořit alternativní propojení k přetíženému viaduktu. Občané přitom nevěří, že mohou něco ovlivnit, jsou přesvědčeni, že město stejně rozhodne bez nich. „Co bude následovat, až vyslovíme svůj nesouhlas? Stejně na to nikdo nebude brát zřetel,“ poznamenala Monika Lavičková. Jako ostatní se obává zhoršení životního prostředí, většího dopravního zatížení, samotné stavby a také znehodnocení svého majetku, tedy domu. Včerejší veřejné jednání, jehož se účastnilo zhruba dvacet majitelů domů z Pětidomí, je součástí územního řízení. To potvrdí, nebo vyvrátí, zda stavba v daném místě být může.

Povede pod nádražím tunel?
20.7.2006	Mladá fronta DNES-jižní Čechy	MILAN BRABEC
Obyvatelé českobudějovického Pětidomí se bojí o své domy, aby netrpěly zvýšenou dopravou. Obyvatelé českobudějovické čtvrti Pětidomí včera opět vyjádřili nesouhlas s výstavbou podjezdu pod kolejištěm vlakového nádraží, který by měl propojit Suché Vrbné s Nádražní a Mánesovou ulicí. Bojují proti němu již tři roky. Tunel by ovšem výrazně pomohl odlehčit nejkritičtějšímu místu v dopravě v Českých Budějovicích. Dosud totiž všechny silnice z východní strany směřující do města a naopak končí na Rudolfovské ulici pod viaduktem. Denně tam například jen do průmyslové části města ve Vrátě směřuje ráno přes čtyřicet tisíc lidí. Příprava výstavby 3. etapy zanádražní komunikace, která zahrnuje zapuštění křižovatky ulic Dobrovodská - U Lávky pod zem a navazující podjezd pod nádražím, postoupila do další fáze - územního řízení. Včera mohli obyvatelé okolních domů vyjádřit své námitky proti umístění stavby. Veřejné jednání se stavebním úřadem opět vyvolalo emoce. Lidé z Pětidomí se bojí znehodnocení svých domů, zvětšení dopravní zátěže, komplikací spojených se samotnou výstavbou a omezení podnikání i života ve čtvrti. Přejí si zachování současného stavu.
Lidé musejí přesvědčit město o změně územního plánu
Antonín Mecera, který bude mít zapuštěnou křižovatku přímo pod okny, se obává především samotné stavby. „Nevěřím tomu, že ten barák to vydrží. Budeme mít pod okny několikametrovou díru. Je to narušení soukromého majetku. Jsem v důchodu, ten dům mě živí, pronajímám tam celé patro. Zhorší se životní prostředí,“ shrnul své námitky Mecera. O tom, že podjezd pod nádražím bude zrovna na tomto místě, rozhodlo před třemi lety zastupitelstvo, které tuto variantu zařadilo do územního plánu. „Zastupitelé potvrdili, že tuto stavbu a tuto variantu chtějí. Pokud lidé chtějí podjezd jinde, musí přesvědčit zastupitele o změně územního plánu,“ poznamenal náměstek primátora pro dopravu Juraj Thoma. Upozornil, že město je připraveno vykoupit od majitelů jejich domy a pozemky. Nyní probíhající územní řízení by mělo umístění podjezdu podle územního plánu buď potvrdit, nebo vyvrátit. Pokud na základě námitek od lidí stavební úřad usoudí, že stavba na Dobrovodské ulici být nemůže, zamítne ji. Poté bude nutné zahájit celý proces od začátku, včetně změny územního plánu, která by podjezd pod nádražím posunula jinam. Sdružení Jihočeské matky, které se do územního řízení také zapojilo, navrhuje stejně jako někteří lidé z Pětidomí posunout podjezd dále na jih do Kamarytovy ulice. Podle bývalého tajemníka magistrátu Lukáše Mašína, který se podílel na tvorbě prvního porevolučního územního plánu, by to situaci v Pětidomí nevyřešilo. „Vyústění tunelu jinde by vás nezachránilo, doprava přes křižovatku na Dobrovodské půjde stejně, jenom ne pod zemí, jak je navrhováno nyní. Místo křižovatky pod zemí tam budete mít světla a všechnu dopravu vedenou po povrchu,“ upozornil přítomné Mašín.
Odolá podjezd přívalovým dešťům?
Obyvatelé Pětidomí také zpochybňují ochranu tunelu a křižovatky, které budou osm a šest metrů hluboko, před deštěm. Před podzemní vodou však bude tunel chráněný speciálními stěnami, před dešťovou příčnými žlaby přes nájezdy do podzemí napojenými na kanalizaci. Zbytek vody zachytí jímka a odčerpají čerpadla. Zanádražní komunikace má vytvořit souběžnou trasu s Nádražní ulicí, z níž by měla odvést část aut. Nově vybudované silnice ve volném prostoru mezi Pohůrkou a Mladým by na zanádražní komunikaci měly stáhnout dopravu z Ledenické a Novohradské ulice, čímž by se odlehčil vnitřní městský okruh tvořený Mánesovou a Nádražní ulicí, a tím i celé město. Samotný tunel mezi Dobrovodskou a Nádražní představuje další propojení městského a zanádražního prostoru. Jediným propojením je dnes přetížený viadukt na Rudolfovské ulici a také viadukt v Pekárenské, který vede do průmyslové zóny. Podle optimistických předpokladů by výstavba zanádražní komunikace mohla začít nejdříve v roce 2009, výstavba samotného podjezdu u Pětidomí by trvala nejméně rok.

Jak být lepší: nejezdit autem
20.7.2006	Mladá fronta DNES	PETRA BAROCHOVÁ 
Smog z aut spolu se zplodinami z továren a zemědělství zaviní v Evropě každý rok smrt více než 300 tisíc občanů. Jemný, pouhým okem neviditelný prach, jehož hlavním zdrojem jsou rovněž automobily, zkracuje v průměru život o devět měsíců. Sečteno a podtrženo: Automobily patří mezi největší evropské zabijáky, a to do těchto statistik nezahrnujeme dopravní nehody. Centrum pro výzkum veřejného mínění přitom vloni zjistilo, že při ochraně životního prostředí má smysl i snaha jednotlivce, tedy i každého řidiče. Z výsledků průzkumu však zároveň vyplynula jedna závažná skutečnost - pokud mají lidé kvůli ochraně životního prostředí přijít o část svého pohodlí, většina z nich to neudělá. Například jen osmnáct procent lidí omezuje kvůli ekologii jízdy svým vozidlem. Pokud chcete toto číslo zvýšit, můžete začít třeba hned. „Za uplynulých třináct let narostl automobilový provoz v Praze více než za předcházejících sto let od konce 19. století do roku 1990,“ konstatoval nedávno ve své ekologické ročence pražský magistrát. Podobně jsou na tom i ostatní větší města v zemi. V České republice jezdí v porovnání s rokem 1990 o 58 procent více osobních automobilů. Ve městech s hustou automobilovou dopravou v posledních letech přibývá oxidů dusíku či drobných částic prachu, na které se vážou další škodliviny včetně karcinogenních látek.
Pokud tedy můžete omezit jízdy autem, udělejte to. Ideální je samozřejmě používat hromadnou dopravu, i když tím samozřejmě přijdete o značnou část svého pohodlného cestování. V některých případech to může být i naopak - městská hromadná doprava bývá na některých trasách rychlejší než zdlouhavé popojíždění v koloně. Máte-li k tomu vhodné podmínky, můžete do práce jezdit na kole. I když tento druh dopravy stále není „zrovnoprávněn“ s ostatními typy, cyklistických stezek neustále přibývá. A taky můžete chodit pěšky, třeba to právě pro vás bude znamenat jenom to, že ráno vstanete o půl hodiny dříve. Jestliže se bez auta neobejdete, zkuste se domluvit se známými či kolegy z práce a nejezděte každý ve svém voze, ale „zaplňte“ jeden automobil. Pokud se takhle domluví čtyři lidé, sníží se i exhalace zhruba čtyřikrát. Příště: Proč darovat krev.

Kvůli silnici padnou desítky domů
20.7.2006	Mladá fronta DNES-východní Morava		zub
Více než 1500 podpisů je připojeno pod petice, které odmítají trasu připravované rychlostní silnice R49. Petice projednávali na svém pondělním zasedání krajští radní, v nejbližší době lidem odpoví hejtman Libor Lukáš. Krajský úřad však argumentům uvedeným v peticích nakloněn není. Silnice R49 má napojit krajské město na dálnici D1 u Hulína, pokračovat přes Fryšták směrem k Vizovicím a vést dále na Slovensko. Navrhovaná trasa komunikace se dotýká zejména obyvatel Zádveřic, Vizovic a dalších okolních obcí. Ti poukazují na to, že současný návrh je nešetrný k životnímu prostředí i k samotným obcím. „V Zádveřicích bude muset být zbouráno asi čtyřicet domů, silnice přetne obec na dvě části. Přitom samotným obyvatelům z toho neplynou žádná pozitiva - přes obec totiž povede jen tranzit a ne přivaděč,“ shrnuje námitky Pavel Drha, iniciátor petice a člen občanského sdružení Zachraňte Zádveřice. Pod petici proti R49 se podle Drhy připojilo 82 procent všech obyvatel Zádveřic, jejich snahy podpořilo také 40 procent obyvatel sousední Rakové. Pod petici proti R49 se připojila i tisícovka obyvatel Vizovic, Lhotska a Bratřejova.
Podle předsedy občanského sdružení Vizovické vrchy Petra Pečeni je připravovaná trasa nešťastným řešením. „Silnice zlikviduje několik firem v údolí vedoucím z Lípy do Zádveřic, Vizovice utrpí stavbou mostu, mostní pilíř má přímo protínat Lázeňskou ulici,“ vypočítává Petr Pečeňa. Odpůrci silnice požadují vypracování srovnávací studie a navržení alternativní trasy. K jejich požadavkům jsou ovšem krajští radní skeptičtí. Podle náměstka hejtmana Vojtěcha Jurčíka se hraje o čas. „Pokud bychom začali uvažovat o novém trasování komunikace, těžko bychom ji mohli ve stanovených termínech dokončit,“ uvedl Jurčík. Stavbu bude Zlínský kraj financovat prostřednictvím operačního programu ministerstva dopravy z peněz Evropské unie, jenže tyto prostředky jsou časově vázané. „Náklady na cestu R49 a napojení na R6 přesáhnou dvacet miliard korun, finance budeme čerpat z operačního programu Unie pro roky 2007 až 2013. Se stavbou už tedy nemůžeme čekat,“ řekl krajský radní odpovědný za dopravu Petr Hradecký. Ten zároveň poukázal na to, že kritika ze strany nespokojených obyvatel přichází pozdě.
„Změny územních plánů jsou známy už 10 let, celou tu dobu se mohli lidé k navrhované trase silnice vyjadřovat. Navíc nemůžeme najít bezbolestné řešení. Jiná varianta by zas uškodila těm, kteří s navrhovaným plánem počítali a postavili si domy mimo budoucí trasu silnice,“ řekl Hradecký. Se zahájením výstavby úseku v okolí Vizovic se počítá v roce 2008 až 2009. Odpůrci navrhované trasy chtějí i přes zamítavé stanovisko kraje o problému dále diskutovat. Využijí přitom i iniciativy senátorky Aleny Gajdůškové, ta se minulý týden na společném setkání v Zádveřicích vyjádřila pro vypracování další varianty R49 v okolí Vizovic.

Parlament chce zahrnout leteckou dopravu do obchodu s emisemi
20.07.2006	Dopravní noviny	čtk
Evropští letečtí dopravci by v budoucnu mohli platit za povolenky na vypouštění emisí, daně za letecké palivo a daně z letů na domácích linkách v rámci Evropské unie. Všechna tato opatření s cílem snížit vliv letecké dopravy na klimatické změny a na znečišťování ovzduší na počátku července podpořil Evropský parlament. Evropská komise loni v září navrhla, aby byly letecké společnosti začleněny do systému obchodování s emisemi oxidu uhličitého, který v Evropské unii od loňska platí pro asi dvanáct tisíc průmyslových podniků; ty, které znečišťují méně, mohou přebytečné povolenky prodat firmám, které kvóty překračují. Konkrétní legislativní návrhy by Evropská komise měla předložit do konce roku, a to i se studií o dopadech na konkurenceschopnost sektoru. Povolenkový systém pro letecké dopravce by se mohl rozběhnout nejdříve v roce 2008. Europoslanci se však vyslovili pro to, aby pro ně byl vytvořen "zvláštní systém" obchodování s emisemi, oddělený od průmyslu. V usnesení požadovali i "okamžité zdanění" leteckého paliva; výjimku by podle nich měly dostat lety na linkách, na nichž evropským dopravcům konkurují firmy / třetích zemí. Dosavadní daňové úlevy podle sněmovny představují pro letectví konkurenční výhodu oproti automobilové a železniční dopravě. Letectví také není zahrnuto do Kjótského protokolu o snižování emisí skleníkových plynů, přispívajících k oteplování planety. Rychlý nárůst letecké dopravy však podle zpravodajky Evropského parlamentu Caroliny Lucasové hrozí, že vniveč přijde čtvrtina poklesu emisí zamyšleného podle Kjótského protokolu. Hlas Evropského parlamentu je nezávazný a například změny v oblasti daní vyžadují jednomyslný souhlas všech členských zemí Evropské unie, který v praxi bývá obtížně dosažitelný. 

Aktuality (výtah)
20.07.2006	Dopravní noviny	ETP a CBC
V Rakousku probíhá boj o rozšíření mýtného na další komunikace. Rakouský autoklub OAMTC, Pracovní komora (AK) a Dopravní klub Rakouska (VCO) požadují, aby se mýto vybíralo na celé silniční síti, nikoli jako dosud jen na dálnicích. Poukazují při tom na příklad Švýcarska, kde se mýtné platí od roku 2001 na celé silniční síti. Zatímco ještě v roce 2001 nákladní vozidla ve Švýcarsku ujela 2,2 miliardy kilometrů, loni to bylo již jen l, 9 miliardy kilometrů. Rakouská hospodářská komora však návrh rozhodně odmítá s tím, že by postihl výlučné domácí podniky a dále by zdražil místní zásobování. 

Vláda navrhuje vrátit se k silničnímu zákonu nejdříve za půl roku
20.07.2006	Dopravní noviny	ČTK
Kabinet Jiřího Paroubka se minulý týden podle ministra vnitra Františka Bublaná dohodl, že na vyhodnocení dopadů silničního zákona je nutné počkat nejméně půl roku. František Bublán kabinetu předložil varianty, které by mohly zmírnit dopad bodového systému na řidiče. Vláda ale zároveň vyslechla zprávu o tom, že fungování zákona se odrazilo ve výrazném snížení počtu mrtvých, zraněných a nehod na silnicích (další informace na str. 2). Novela platí od počátku července. František Bublán předložil tři varianty zmírnění bodového systému. První z nich počítá se zvýšením počtu bodů pro jednoho řidiče ze 12 na 18. Další navrhuje, aby se některé přestupky hodnotily nižším počtem bodů, než zákon uvádí. Zřejmě by se sankce snížily plošně o jeden bod, u jednobodových trestů by se ukládaly až při opakování přestupku. Poslední možností je, že by policisté za některé nejméně závažné přestupky nemuseli body řidičům ubírat vůbec a stačil by postih pokutou. To se týká například svícení na silnicích či jízdy v zakázaném pruhu. Kabinet jednal také o návrhu udělit řidičům přestupkovou amnestii, s nímž přišel premiér Jiří Paroubek. František Bublán tuto možnost nepovažuje za nejlepší. Byl by to podle něho průlom v přestupkové politice. Podle přestupkového zákona lze amnestovat pouze skutky, které se staly, ne ty, které se mohou stát. 
Vláda se podle Františka Bublaná většinově přiklonila k tomu nechat na posouzení zákona delší dobu. Za předlohou stojí její autor, ministr dopravy Milan Šimonovský. Kabinet podle Františka Bublaná vzal v úvahu také to, že zákon jako takový by bylo nevhodné nyní měnit a nechávat ho znovu projednávat Poslaneckou sněmovnou jako celek. Možná je podle Františka Bublaná změna pouze některých částí normy, a to až po delší době. Ministr dopravy Milan Šimonovský je se změnami na silnicích, které platí od 1. července, spokojený. Podle jeho názoru není nutné bodový systém zmírnit, protože přispěl k zásadnímu snížení počtu dopravních nehod. V budoucnu je možné uvažovat spíše o jeho zpřísnění. Větší postihy by se mohly týkat například řidičů, kteří jezdí bez pojištění. Součástí úprav by podle něj mohlo být také zvýšení povolené rychlosti na některých úsecích nověji postavených dálnic až na 160 kilometrů v hodině. 

Ministerstvo: Díky bodovému systému o 82 procent méně mrtvých
20.07.2006	Dopravní noviny	ČTK
Novela silničního zákona a nový bodový systém přinesly během prvního červencového týdne výrazné snížení počtu nehod a jejich tragických následků na českých silnicích. Minulý týden o tom informoval Jan Kněžínek z ministerstva dopravy. Počet usmrcených během prvních šesti prázdninových dní se podle něj ve srovnání se stejným obdobím loňského roku snížil o 82 procent. Od 1. do 6. července zemřelo při nehodách v České republice pět lidí, loni jich bylo 28. "Ministerstvo dopravy tak může s potěšením konstatovat, že novela zákona o silničním provozu, která nabyla účinnosti 1. července, přinesla to, co se od ní očekávalo. Snížil se počet nehod, a především počet obětí," řekl Jan Kněžínek. Pokud se podaří pozitivní trend udržet, bude podle Jana Kněžínka naplněna vládní Národní strategie bezpečnosti silničního provozu, která si klade za cíl snížit do roku 2010 počet usmrcených na českých silnicích na polovinu ve srovnání se stavem roku 2002, kdy při nehodách zahynulo 1314 osob. Za čtyři roky by tak nemělo podle ministerstva zemřít ročně více než 650 lidí. Loni jich bylo podle policejních statistik 1127, nejméně za posledních 16 let. Policie vyšetřovala za prvních šest dní letošních prázdnin 1931 nehod, což bylo o 835, tedy zhruba o třicet procent méně než ve stejném období loňského roku. Pokles zaznamenali policisté i u počtu zraněných na českých silnicích. Při letošních červencových nehodách bylo zraněno 422 osob, loni 671, tedy o 249 více než nyní. Podle informací Autoklubu ČR začali řidiči po zavedení nového bodového systému jezdit více podle předpisů a dávají si pozor na přestupky, hrozí jim totiž přísnější postihy a po ztrátě 12 bodů i odebrání řidičského průkazu a následné přezkoušení v autoškole. 
ČSÚ: Údaje nejsou plně srovnatelné 
Statistická data ministerstva dopravy nezpochybňuje ani místopředseda Českého statistického úřadu (ČSÚ) Stanislav Drápal. Podle něj se ovšem srovnávají "naprosto atypické podmínky proti typickému chování". "Je faktem, že to je ale výsledek nové legislativy," uvedl Stanislav Drápal. Sám při jízdě o svátcích sledoval, že lidé jezdí pomaleji, hlídají si tachometry a dávají si více pozor na dodržování předpisů. "Teď je ale otázka, jak rychle to odezní. Je třeba zkoumat delší období, které by mělo určit, zda se současný stav a chování řidičů i policie stane normou," uvedl. Ministerstvo podle Stanislava Drápala srovnává sice dvě stejná období, každé z nich ovšem mělo různé podmínky. "Loni řidiči jezdili podle stejných a zažitých pravidel po celý rok, nyní se v červenci chovají atypicky, protože platí nový zákon, nový bodový systém, jinak se chová policie, která vyvíjí větší aktivitu, a vše provází masová kampaň médií," řekl Stanislav Drápal. 
Řidiči: Nový zákon je šikanózní 
Současně s pozitivními ohlasy však ze strany řidičů i některých politiků sílí i kritika nového zákona. "Bodový systém je šikanózní. Dvojí postih za dopravní přestupek je korupční pobídka. Podporujeme názor, že zákon je třeba co nejdříve novelizovat, protože je špatný," uvedl například Robert Vašíček, člen přípravného výboru občanského sdružení ChceteZmenu.cz, který na podporu změn zákona zřizuje vlastní internetový portál. "Cílem portálu je novelizovat silniční zákon tak, aby zůstala opatření zvyšující bezpečnost provozu, a naopak byly odstraněny pasáže šikanující motoristy a zavádějící další skryté zdanění," řekl. 

Stavbu tunelů mohou ohrozit žaloby
20.07.2006	Mladá fronta Dnes-Brno	ČTK
Občanské sdružení VMO Brno, Děti Země a majitelé několika domů zaslali k Městskému soudu v Praze žaloby proti povolení stavby tunelů Dobrovského v Brně-Žabovřeskách. Obávají se, že ražbou tunelů a zvýšeným provozem aut může být ovlivněna pohoda bydlení a zdraví okolních obyvatel a také statika zdejších domů. Zahájení ražby je naplánováno na příští rok. Stavební povolení vydalo v květnu ministerstvo dopravy. 

Stavbou tunelů se bude zabývat soud
20.07.2006	Lidové noviny-Brno	ČTK
24 HODIN V METROPOLI: Občanské sdružení VMO Brno, Děti Země a majitelé několika domů v okolí žabovřeského portálu budoucích Královopolských tunelů podali žaloby proti vydání stavebního povolení. Obávají se, že ražba a zvýšený provoz aut může negativně ovlivnit pohodu bydlení a zdraví místních obyvatel nadlimitním hlukem. 

Dobrovského tunely: žaloba
20.07.2006	Rovnost	ema
Obyvatelé brněnské čtvrti Královo Pole podali žalobu proti stavebnímu povolení na vybudování tunelů Dobrovského. Bojí se hluku a toho, že stavba poničí statiku jejich domů. Stavební povolení vydalo ministerstvo dopravy v květnu a u pražského městského soudu jej napadlo Občanské sdružení Velký městský okruh, organizace Děti Země a majitelé několika domů u budoucího tunelu. "Žaloba má dvacet stran, protože stavební povolení je plné chyb," řekl předseda občanského sdružení Karel Štěpaník. Není v něm podle něj vyřešen například očekávaný hluk. "Navíc budou lidé obtěžováni stavbou až sedm let, protože její doba se prodloužila o další tři roky," dodal Štěpaník. Podle ředitele brněnské správy Ředitelství silnic a dálnic Jiřího Ruppa se ale stavba neprodlouží. " Tunely mají být průjezdné v roce 2011. Rozvolnilo se jen financování. O tři roky déle se bude jen platit," vysvětlil. Námitky proti hluku jsou podle něj časté. Stavaři ale mají povinnost hluk měřit a při náročných pracích budovat zástěny, které hluk utlumí. Majitelé domů si také stěžují, že ražbou tunelu klesne terén a naruší se statika jejich domů. Podle Ruppa se ale ještě předtím dotčené domy staticky zajistí. Tunely budou dlouhé kilometr a čtvrt. Ražba má začít příští rok. Stát budou devět miliard korun. "Rozsudky soudu očekáváme za dva roky. Navrhli jsme proto, aby soud nařídil stavbu odložit," uvedl Miroslav Patrik z Dětí Země. 

Malý omyl a velká mystifikace
20.07.2006	Rovnost	ZDENĚK TICHÝ
Text Martina Andera, zástupce koalice Nádraží v centru, v polemice v úterní Rovnosti ukazuje, jak lze malý omyl seriózního politika využít k velké tendenční mystifikaci. Bývalý poslanec Zdeněk Koudelka v komentáři v sobotní Rovnosti předpokládá, že referenda o poloze nádraží se většina lidí nezúčastnila proto, aby se výsledek nemohl stát ze zákona závazným. Nebylo tomu tak. Racionální brněnští občané se referenda nezúčastnili zejména proto, že referendum bylo ( v rozporu s platným zákonem) vypsáno tak, aby rozhodovalo o složitém technickém problému, jakým nesporně je železniční průtah dvou mezinárodních koridorů Brnem. U většiny, která se nezúčastnila, šlo tedy nikoli o taktickou snahu zmařit platnost výsledku referenda nedosažením zákonné účasti, ale o projev principiálního nesouhlasu s pokusem řešit technologické problémy hlasováním. Hlasováním neinformovaných laiků v duchu tak populárních primitivních představ o samospasitelnosti bezbřehé demokracie. 
Omyl Zdeňka Koudelky by sám o sobě nestál za řeč, kdyby jej okamžitě nezneužil Martin Ander jako základ ke konstrukci zcela scestných závěrů, vedoucích až k volání po vypsání dalšího nesmyslného referenda a utracení dalších zbytečných šesti milionů korun z městské pokladny. Ander programově opovrhuje připravovaným reprezentativním sociologickým průzkumem názorů občanů na řešení železničního průtahu Brnem a polohu nádraží, který chystá město. Přitom vypovídací schopnost takového průzkumu, který není ovlivňován skupinovými politickými zájmy, je zpravidla vyšší než u připomínaného hysterického referenda z 9. října 2004. Může to stát nějakých tři sta tisíc korun a výsledky jsou nepodmíněně platné. Domnívám se, že by pan Ander, zástupce koalice " nádraží v centru" ( správněji snad " nádraží mimo trať"), se měl místo řečnických výzev k dalšímu referendu zabývat otázkou, kdy a jak uhradí jeho koalice městu zbytečně vyhozené miliony za předchozí neplatné referendum. Autor je bývalý vedoucí technického úseku MMB.

Rokycanům hrozí ztráta milionové dotace
21.07.2006	Plzeňský deník		mat
Městu Rokycany hrozí ztráta osmimilionové dotace na stavbu přístupové cesty do bývalých kasáren, a to patrně jen kvůli obyčejnému sousedskému nedorozumění a navrch liknavosti stavební firmy. Radnice teď žádá ministerstvo pro místní rozvoj o prodloužení termínu do konce roku. Pouze ohlášená stavba měla skončit už loni, ale stavební firma ji ani po dvakrát prodloužené lhůtě nedokončila. Koupi jedné z budov podél cesty mezitím pro jinou společnost zprostředkovala podnikatelka Jiřina Šimánková. S koupí přístupového pozemku k jejím sklepům ale původně u radnice neuspěla. Posléze spolu s Dětmi Země označila stavbu silnice za nezákonnou. "Město Rokycany porušilo zákon, když podalo pouze ohlášení udržovacích prací, ačkoliv mělo být vedeno územní i stavební řízení," uvedl Martin Hyťha z Dětí Země. Městu tak hrozí zastavení stavby. Zatím se ale v kasárnách horečně buduje. "Kraj nás požádal o vyjádření. Zatím máme povolení stavět a stavět budeme, dokud to půjde," řekl včera rokycanský starosta Jan Baloun. Podnikatelka Šimánková se teď s radnicí na koupi přístupu ke sklepům domluvila. "Silnici potřebujeme, ale ne tak blízko. Dotace by bylo škoda," vysvětlila. 

Město chce dát i letos peníze na den bez aut
21.07.2006	Listy Strakonicka	jš
Částku rovných deset tisíc korun právě odhlasovali radní na Evropský den bez aut. Této propagační akce se zaměřením na kvalitu životního prostředí se město zúčastňuje tradičně už několikátý rok. Zmíněné peníze půjdou na úhradu nákladů městské hromadné dopravy, která bude při jeho příležitosti, tedy 22. září, zcela zdarma. Letos bude mít ve Strakonicích tato kampaň motto Ve městě bez mého auta. "Doufám, že i mě se ten den podaří jít pěšky nebo jet městskou dopravou," vyslovil předsevzetí starosta Pavel Vondrys. 
EVROPSKÝ DEN BEZ AUT 
AKCE je součástí Evropského týdne mobility. Má ve městech podpořit přijatelnější způsoby cestování, napomoci při omezování individuální automobilové dopravy v těchto aglomeracích a poukázat na nutnost ochrany klimatu. 

Liška: Zelení stavbu nezdržují, to zpackaná výběrová řízení
22.07.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Morava	jsm
Kdo může za průtahy a nejistý příslib peněz na přestavbu brněnské železnice? Většina zastánců současného projektu obviňuje aktivisty a Stranu zelených. A jako první je na indexu Ondřej Liška, který působil jako poradce zelených v europarlamentu. 
* Cítíte se jako ten, který sabotuje přestavbu brněnské železnice? 
To jste mě rozesmál, já jsem byl odborný poradce skupiny zelených v Evropském parlamentu a měl jsem na starosti regionální politiku. Pomáhal jsem poslancům pro regionální rozvoj, ne pro dopravu. 
* Ani v rámci České republiky ten projekt nepodkopáváte? 
Zelení stavbu nezdržují, to dělají ti, kdo odpovídají za zpackaná výběrová řízení... 
* ...která podle zastánců na úřadech napadají právě zelení. Jako třeba výběrové řízení na projektovou dokumentaci na první etapu stavby. 
Zaprvé se vám zaručuji, že nevím o tom, že by to podal někdo ze zelených. A zadruhé, pokud úřad námitku uznal jako oprávněnou, tak je úplně jedno, kdo ji podal. 
* Vy říkáte, že nenapadáte přestavbu železnice, ale přesun nádraží. To jsou ale spojité nádoby. Je nějaká hranice, kdy rezignujete a přestanete požadovat změnu projektu? 
Já jsem realista, přestavba uzlu je nutná a žádoucí, záleží na čase. Pokud bychom dokázali změnu prosadit ve volebním období po komunálních volbách, ještě je čas na změnu. Pokud ale ODS opět obhájí svoji pozici a variantu s odsunutým nádražím, v tu chvíli se budeme rozhodovat, jestli má cenu v odporu pokračovat, nebo se snažit optimalizovat tu současnou variantu. 

Nádraží už nabralo zpoždění
22.07.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Morava	JIŘÍ SMETANA
NOVÉ NÁDRAŽÍ JE VE SKLUZU. Stavbu zdržuje zmarněné výběrové řízení a fakt, že projekt vůbec nemá územní rozhodnutí. A kdo a kolika miliardami na železniční uzel přispěje? Podpoří Evropská unie projekt nové brněnské železnice a pošle pak na rekonstrukci peníze? Politici řeší tuto otázku dřív, než vůbec kdokoliv mohl v Bruselu o dotaci požádat. Stavba, která má trvat deset let a dotknout se desítek kilometrů železničních tratí po celém Brně, totiž ještě ani nemá kvůli chybě krajských úředníků územní rozhodnutí. A bez něj Brno o žádné peníze žádat nemůže. Obří projekt tak nabírá zpoždění. Už teď je jasné, že včas nezačne první etapa přestavby odstavného nádraží. Tedy část, která měla celé dílo odstartovat. Nejpozději v listopadu se měly do železničních náspů v Heršpicích poprvé zarýt lžíce bagrů. Ale práce se odsouvají nejméně do března. Správa železniční dopravní cesty (SŽDC), která má stavbu odstavného nádraží na starosti, totiž musela znovu vypsat výběrové řízení na dodavatele projektové dokumentace ke stavbě. To původní totiž zrušil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže. "Jednou z podmínek pro účast v soutěži byly předchozí zkušenosti s obdobným projektem," popsal ředitel olomoucké správy SŽDC Jiří Mlynář, co úřad výběrovému řízení vytknul. Politici přitom ze zpoždění viní aktivisty a odpůrce přesunu nádraží. "Podnět Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže podala soukromá osoba, nikoliv neúspěšný účastník řízení," podotkl Mlynář. Nastávající poslanec za zelené Ondřej Liška ale jakékoliv náznaky vedoucí k jeho straně odmítá. "Nevím o tom, že by se na úřad obrátil někdo ze zelených. Nemůžu říct, že ne, ale nevím o tom," zdůraznil s tím, že i odpůrce přesunu nádraží rozhodnutí antimonopolního úřadu překvapilo. Celé řízení musela SŽDC zopakovat a na ministerstvu je teď k podpisu připravena smlouva. Přesto stavba nabrala tříměsíční zpoždění. 
Chybí klíčové rozhodnutí 
Podobný osud čeká i územní rozhodnutí o celé stavbě - naprosto zásadní dokument, bez kterého nejde nejen stavět, ale ani žádat o peníze. Rozhodnutí měl stavební úřad Brno-střed vydat už na konci června, ale kvůli chybě krajských úředníků se to nestalo. Ti totiž ledabyle zpracovali rozhodnutí o zrušení nájezdů ke dvěma čerpacím stanicím v Opuštěné ulici patřící společnostem Čepro a Shell. Obě benzinky mají být při stavbě zrušeny. Společnosti se proti rozhodnutí krajského úřadu odvolaly k ministerstvu dopravy a využily při tom formální nedostatky, které materiál má. Následovala jednání mezi městem a oběma společnostmi o náhradách za zrušené čerpací stanice. "Vše se podařilo vyřídit, firmy dostaly náhradní pozemky," uvedl včera náměstek brněnského primátora Miroslav Hošek (ODS). Kvůli odvolání se ale teprve na konci srpna uskuteční veřejné projednání, kterým je vydání územního rozhodnutí podmíněno. "Dá se předpokládat, že pak budou ještě nějaká odvolání proti vydanému rozhodnutí," naznačil Svatopluk Bártík z koalice Nádraží v centru, že se aktivisté budou snažit vydání klíčového dokumentu oddálit. 

Unie váhá s nádražím
22.07.2006	Mladá fronta Dnes-Brno	JIŘÍ SMETANA
Osmimiliardovou dotaci musí schválit tři úřady. Jeden z nich je proti. Jedna z důležitých institucí Evropské unie má zásadní výhrady k plánu přestavby brněnského železničního uzlu. EU má přitom na projekt přispět až osmi miliardami korun. Zmíněný úřad Direction générale (DG) enviro má na starosti životní prostředí. Projekt musí odsouhlasit společně s dalšími institucemi DG regio a DG transport. Jde o obdoby českých ministerstev. "U dvou z nich není problém, ale DG enviro je problém," přiznal na červnovém zasedání krajského zastupitelstva náměstek hejtmana Milan Venclík (ODS). "Jestli se nám nepodaří názor DG enviro změnit, tak opravdu může nastat situace, že Unie nebude ochotna peníze poskytnout," řekl Venclík zastupitelům. 
Problémy věcné, nebo v komunikaci? 
Že takový katastrofický scénář existuje, připustil i náměstek ministra dopravy Vojtěch Kocourek. "Problémy DG nejsou ale věcné povahy, jde spíš o problémy v komunikaci," uklidňuje Kocourek. Evropští úředníci podle něj neměli dosud dostatek informací a vytvořili si na přestavbu železničního uzlu a na přesun nádraží zkreslený pohled. "Mají pocit, že nové nádraží má stát kdesi za městem, že se kvůli dopravě k němu zvýší individuální doprava," uvedl Kocourek. 
„Ať si nechají zpracovat posudek.“
Podle nastávajícího poslance za Stranu zelených Ondřeje Lišky, který dřív působil v Evropském parlamentu jako poradce, to ale není pravda. "DG enviro má přesnou dokumentaci, jak ji podalo město, mají experty, kteří ji vyhodnocují," tvrdí Liška. Podle Venclíka se evropským úředníkům také nepozdávají výsledky referenda, ve kterém se většina hlasujících sice vyslovila proti přesunu nádraží, k urnám ale přišla sotva čtvrtina voličů. "Snažíme se s nimi (s úředníky DG enviro - pozn. red.) domluvit, aby odborné firmy, které si oni sami vyberou, zpracovaly posudek, jestli je odsunutá poloha vhodná, nebo nevhodná," uvedl náměstek hejtmana. 

Kraj řešil petice proti R49
22.07.2006	Zlínský deník	gas
Hned několik petic týkajících se především výstavby rychlostní komunikace R49 řešila tento týden Rada Zlínského kraje na svém pravidelném zasedání. Občané z Vizovicka, Zádveřic- Rakové, Želechovic nad Dřevnicí či Lhotska se obávají hlavně zvýšené dopravní frekvence a s tím související vyšší hladiny hluku a znečištěného ovzduší. Podle krajského radního, odpovědného za oblast dopravy Petra Hradeckého, kraj sice tyto petice posoudil, požadavky občanů na vybudování obchvatů či jiné vedení komunikace však nevyslyší. "Rychlostní komunikaci Zlínský kraj potřebuje. Vyslyšení požadavků občanů by znamenalo obrovský krok zpátky v rozvoji našeho regionu," uvedl Hradecký. Kromě petic kvůli výstavbě R49 řešili radní i prosbu občanů z Bílovic. Těm se nelíbí záměr na rekonstrukci silnice, respektive jejího narovnání v nepřehledné zatáčce. "Tamní obyvatelé nám navrhli, abychom raději vybudovali obchvat obce. My ovšem musíme nejprve spravit komunikace tak, aby se po nich dalo pohodlně jezdit a až poté můžeme začít budovat obchvaty," sdělil krajský radní. Dodal, že silnice v Bílovicích se začne opravovat příští rok. Finanční prostředky na její rekonstrukci chce kraj získat z evropských fondů. Investice přijde na sedmdesát milionů korun. 

Trasu, jež lidem pomůže a ptákům neuškodí, najít lze
22.07.2006	Mladá fronta Dnes-jižní Morava	Jiří Guth
Z VAŠICH DOPISŮ: Prověřit možné trasování silnice R55 u Bzence mimo ptačí oblast je požadavek nejen zákonný, ale také rozumný. Postup Dětí Země a dalších sdružení tedy vlastně napravuje, co projektanti a úřady dosud zanedbaly. Přitom potřebu vybudování obchvatů Strážnice, Veselí nad Moravou a dalších obcí nikdo nezpochybňuje. Řešení problému silničních průtahů je jedním z hlavních programových cílů Strany zelených. Pochopitelně prosazujeme, aby potřebné obchvaty byly co nejlevnější, co nejrychleji postavitelné a maximálně šetrné k přírodě a krajině. Jako ekologický poradce a také jako úředník Ministerstva životního prostředí jsem mnohokrát spolupracoval a jednal s projektanty i investory silnic a dálnic. Proto vím, že takové obchvaty jsou technicky i administrativně možné. Neznám přesně konkrétní podmínky u Strážnice, ale z dostupných informací je zřejmé, že se "někdo" (nejspíš projektanti a někteří úředníci) snaží vnutit rychlostní silnici v jedné určené trase jako jediné nebo nejlepší řešení. Fakticky si bere obyvatele měst na průtazích jako rukojmí. To považuji za naprosto nemorální! Otázka "lidé nebo příroda" je falešná. Lze důvodně předpokládat, že existuje řešení, které lidem relativně rychle a levně pomůže a přírodě neuškodí. Je povinností všech zúčastněných takové řešení hledat - a právě to chtějí Děti Země a podporují je zelení. JIŘÍ GUTH, Autor je členem republikové rady Strany zelených.

Ochránit ptačí oblast mohl i stát
22.07.2006	Mladá fronta Dnes-východní Morava	Miroslav Patrik
Z VAŠICH DOPISŮ: Text s titulkem Stavba silnice se opozdí přesně popisuje spor o optimálním trasování rychlostní silnice R55 na Slovácku u Bzence (viz MF DNES z 19. 7.). Rád bych doplnil, že příslušný odbor ministerstva životního prostředí pod vedením Jaroslavy Honové, který měl v ruce zákonné prostředky na to, aby nechal vyhodnotit i variantu R55 mimo tuto ptačí oblast, tak neučinil a Ředitelství silnic a dálnic ČR to také bylo jedno. Kromě toho tento rizikový postup ruku v ruce s investorem nekritizovaly Děti Země a další občanská sdružení osamoceně. Stejný názor mají i státní odborné ekologické instituce, jako je Agentura ochrany přírody a krajiny ČR či Správa CHKO Bílé Karpaty. Dokonce i odbor zvláště chráněných částí přírody na MŽP chtěl srovnání s jinou variantou. Smutné proto je, že ministr životního prostředí Libor Ambrozek tomu všemu svou lhostejností nechal volný průchod a alibisticky si asi raději počká na verdikt Evropské komise, která bude muset stížnost na ČR teď řešit. MIROSLAV PATRIK, předseda Dětí Země.

Dopravci chtějí jezdit i v pátek
24.07.2006	Profit	Tomáš Johánek
Sdružení autodopravců Česmad Bohemia vyzvalo řidiče kamionů, aby neplatili pokuty za porušení pátečního zákazu jízd. Kolem silnic je totiž nedostatek parkovacích míst, a řidiči tak prý nemají kam svá vozidla odstavovat. Novela silničního zákona, která platí od 1. července, zakazuje kamionům v letních měsících jezdit v pátek odpoledne a večer. Podle zástupců Sdružení Česmad Bohemia hned první červencové pátky ukázaly nesmyslnost tohoto zákazu. "Potvrdilo se nám, že páteční zákaz jízdy kamionů bude znamenat velké komplikace pro dopravu. Na silnicích je zmatek. Kamiony se snaží těsně před pátou zaparkovat a kvůli nedostatku míst musejí postávat podél silnice. Tím ohrožují nejen sebe, ale i ostatní účastníky provozu. Novela přinesla spíše problémy než lepší podmínky pro řidiče," přibližuje situaci dopravců generální tajemník tohoto sdružení Martin Špryňar. Podle jeho slov nemohou dopravní společnosti narušit plynulost zásobování svých klientů, proto budou nuceny dohnat výpadky v dopravě způsobené zákazem jízdy kamionů v pátek odpoledne nasazením zvýšeného počtu nákladních vozů v době, kdy jezdit mohou. 
CHYBĚJÍ PARKOVACÍ MÍSTA 
Podle Špryňara je zákonem stanovené omezení jízdy kamionů jedno z nejtvrdších v Evropě. "V jiných zemích jsou srovnatelné zákazy provozu kamionů pouze v sobotu a v neděli," dodal. Základním problémem ale podle dopravců je to, že prostě není kde zaparkovat. "Při sebelepší vůli odstavit kamion nemám prostě kde. To mám zaparkovat uprostřed dálnice?" ptá se řidič kamionů Karel Černý. Podle mluvčí ministerstva dopravy Marcely Žižkové chybí v současné době v celé republice přibližně 1400 parkovacích míst pro kamiony. Jejich nedostatek by měl být odstraněn do roku 2008. "Podporovat řidiče, aby porušovali zákon, však rozhodně nemůžeme," zdůraznila. Ředitel dopravní policie Zdeněk Bambas připouští, že se policie často setkává s tím, že řidiči kamionů odmítají zaplatit pokutu za špatné parkování nebo za porušení zákazu jízdy. On sám ale tento zákaz považuje za správný. "Je to takhle lepší, než to bylo předtím. V pátek odpoledne je velká dopravní špička ve spojitosti s rekreačním provozem. Naopak jestli dnes smí kamiony na silnice v neděli ráno nebo v sobotu večer, tak mně tam nevadí, protože silnice jsou stejně prázdné," řekl. 
POMOC PRO HŘÍŠNÍKY 
Těm, kteří odmítnou zaplatit pokutu, případně jim hrozí správní řízení a ztráta několika trestných bodů, chce Česmad nabídnout právní pomoc. Za porušení zákazu hrozí řidičům pokuta od 2500 do 5000 korun a ztráta dvou bodů. Pokud by zákaz porušili opakovaně, mohou na půl roku přijít o řidičský průkaz. Česmad požaduje, aby Poslanecká sněmovna zákon novelizovala a páteční zákaz z něj vypustila. Stejného názoru je i ministerstvo dopravy. Podle Miroslava Patrika z ekologického hnutí Děti Země by měl naopak páteční zákaz jízd zůstat, ale mělo by jít o delší souvislou dobu, po kterou kamiony nesmí jezdit. Například od pátečního podvečera do nedělních 20:00 hodin. Václav Špička z Autoklubu ČR zase tvrdí, že počet hodin, kdy nyní kamiony nesmějí jezdit, je u nás výrazně nižší než v okolních zemích. Zákon umožňuje jezdit i v sobotu odpoledne a v neděli dopoledne, což ale dopravci nepovažují za přínosné, protože za hranicemi pokračovat nemohou. Zatímco v tuzemsku platí zákaz v letních měsících 19 hodin týdně, na Slovensku je to 37, v Rakousku 38 a v Polsku 26 hodin. Před změnou zákona nemohly kamiony jezdit 35 hodin týdně. 

ZMĚNY V ZÁKAZU JÍZDY KAMIONŮ
Den	Stav před 1. 7. 2006	Stav po 1. 7. 2006	
Pátek	bez zákazu	zákaz jízdy od 17:00 do 21:00 hod.
(pouze v červenci a srpnu)	
Sobota	zákaz jízdy od 07:00 do 20:00 hod.
(pouze v červenci a srpnu)	zákaz jízdy od 07:00 do 13:00 hod.
(pouze v červenci a v srpnu)	
Neděle	zákaz jízdy od 00:00 do 22:00 hod.
(celoročně)	zákaz jízdy od 13:00 do 22:00 hod. a státní svátek
(celoročně)	
Pramen: Česmad Bohemia 

Ekologové se obrátili na soud
24.07.2006	Právo-jižní Morava	ČTK
Občanské sdružení VMO Brno, Děti Země a majitelé několika domů v okolí budoucích tunelů Dobrovského v Brně-Žabovřeskách zaslali k Městskému soudu v Praze žaloby proti vydání stavebního povolení. Obávají se toho, že ražbou tunelů a zvýšeným provozem aut může být negativně ovlivněna pohoda bydlení a zdraví místních obyvatel nadlimitním hlukem. Mají také strach z toho, že bude porušena statika domů, sdělil ČTK Miroslav Patrik z Dětí Země. Stavební povolení vydalo v květnu ministerstvo dopravy. Zahájení stavby je naplánováno na příští rok. "Jelikož rozsudky soudu očekáváme tak za dva roky, navrhli jsme mu, aby rozhodl o odkladném účinku stavebního povolení nebo aby vydal předběžné opatření," řekl Patrik. Do konečného rozhodnutí soudu by se tak se stavbou tunelů nemohlo začít. Podle předsedy občanského sdružení VMO Brno Karla Štěpaníka hlavní výtky směřují k tomu, že povolení neřeší očekávané zvýšení intenzity hluku v okolí stavby, která bude trvat sedm let. 

Třetí pochod proti dálnici R35
24.07.2006	Deník Pojizeří		jvs
Občanské sdružení S drakem rval se Michael pořádá v sobotu 29. července již třetí pochod proti dálnici v Českém ráji. Start je v 9:30 v Libuni. 

Z přesunu nádraží budou mít prospěch jen ti, co ho postaví
24.07.2006	Rovnost	Josef Peterka
Pan Tichý má pravdu, že při referendu postupovali brněnští občané racionálně. Šlo ovšem o zcela jinou racionální úvahu. Většina Brňanů totiž nejezdí vlakem, ale autem a nějaký přesun nádraží je vůbec nezajímá. Kolik členů magistrátu vlastně jezdí pravidelně vlakem? A pokud je to málo, jak mohou rozhodnout o přesunu nádraží bez souhlasu pravidelných cestujících? Brněnské nádraží se snad původně mělo postavit jinde. Jeho přesun měl ale význam tak do roku 1990. Nyní hrozí, že se pokladní okénka na novém nádraží brzy pokryjí pavučinami a pokladní brzy vybaví svetry celé rozvětvené příbuzenstvo. Magistrát se podobnými stavbami prostě potřebuje zviditelnit. V Brně je mnoho míst, která by plánované peníze potřebovala více, ale nebylo by to pak tolik vidět. Pozor tedy na stavby, aby z nich měli občané aspoň stejný užitek jako firmy, které je budují. Chci doufat, že finanční prospěch z těchto staveb mají opravdu jen firmy. Jistý si tím však vůbec nejsem. Josef Peterka, Brno.

Budoucnost ve „fotografii“ (II)
25.7.2006	Auto 7	Tomáš Pudil
Těžko říci, který úsek Pražského okruhu je pro hlavní město nejdůležitější. Jasný však je ten nejsložitější. Ani ne tak stavebně, jako přípravou a rozhodnutím, která trasa se bude skutečně budovat. Vizualizace trasy této severní části okruhu od pražské Ruzyně, kde se pro motoristu nyní nenápadně a plynule ztrácí přechodem v rychlostní silnici R7 na Kladno, je tedy skutečně dosti imaginární. Pro tuto část rychlostního okruhu kolem hlavního města bylo již vypracováno tak velké množství variant, že i tato budoucnost může být úplně jiná. Vizualizace připravená Ředitelstvím silnic a dálnic ČR a z ní získané fotografie se týká jižní varianty J, která je nejpropracovanější a hlavně je zahrnuta do schváleného územního plánu hlavního města Prahy. Pro stavbu bylo ovšem vypracováno více eventualit, dokumentace EIA a vydané stanovisko MŽP souhlasí prioritně se severní variantou Ss a s jižní variantou J podmíněně jen tehdy, pokud územní plán VÚC pražského regionu prokáže nereálnost varianty severní. Problémem další přípravy je ovšem i odpor občanských sdružení a některých místních samospráv proti vedení výsledné trasy ve variantě J. Spor v tomto směru je vyhrocen zejména v oblasti Suchdola a týká se obou staveb 518 a 519. Varianta Ss posunuje trasu cca o 4 km na sever (Vltavu by překonala mezi Klecany a Libčicemi), což okruh prodlouží o přibližně 10 km. V jižní variantě má délku 16,1 km (9,4 km stavba 518, 6,7 km stavba 519) a mělo by na ní být celkem sedm mimoúrovňových křižovatek.
Na západním konci stavby dojde v prostoru letiště Ruzyně k přeložení současné trasy okruhu, kdy na R1 plynule navazuje rychlostní silnice R7. Přímý směr bude zachován na okruhu (mezi stavbami 517 a 518), R7 bude připojena mimoúrovňově. Mimo mimoúrovňové křižovatky Ruzyně bude stavba obsahovat i další: Horoměřice, Výhledy, Rybářka, Čimice, Zdiby a poslední bude křížení s Proseckou radiálou (napojuje se na dálnici D8). Územní rozhodnutí pro tuto část okruhu nebylo dosud vydáno. Zahájení výstavby se zatím předpokládá na rok 2008, plánovaná cena je 16,9 (stavba 518) a 11,1 (stavba 519) miliardy korun. Předpokládá se spolufinancování s pomocí úvěru EIB. Pražský okruh má odlehčit zatížené síti městských komunikací a propojit všechny dálnice a rychlostní silnice u Prahy, a umožnit tak tranzitní dopravě plynulý přechod mezi všemi dálkovými trasami. Aby mohl obě své funkce vykonávat, nesmí vést daleko od města, aby tranzit nevyužíval kratší cestu přes Prahu, zároveň ale také nesmí vést blízko, aby výrazně nezasahoval do obydlených oblastí.

Proti tunelu Dobrovského podány žaloby
25.07.2006	Haló noviny	vž
Začíná závod s časem mezi vydáním rozsudků a zahájením stavby silničních tunelů Dobrovského na trase severní části Velkého městského dopravního okruhu (VMO) Brna. Občanské sdružení VMO Brno, Děti Země a majitelé několika domů u budoucího zdvojeného tunelu Dobrovského podali k Městskému soudu v Praze žaloby proti vydání stavebního povolení ministerstvem dopravy letos v květnu. Důvodem je jejich obava, že ražbou tunelů a automobilovým provozem může být negativně ovlivněna pohoda bydlení a zdraví místních obyvatel nadlimitním hlukem. Také devastací řady domů porušením jejich statiky. Ražba má začít příští rok. "Jelikož rozsudky soudu očekáváme tak za dva roky, navrhli jsme mu, aby aspoň rozhodl o odkladném účinku stavebního povolení, nebo aby vydal předběžné opatření, takže do konečného rozhodnutí by se tunel nemohl rozestavět," prohlásil Miroslav Patrik z Dětí Země. 
Předseda občanského sdružení VMO Brno Karel Štěpaník uvedl, že jejich žaloba má téměř dvacet stran, neboť stavební povolení má plno chyb. Nejsou v něm zejména vyřešeny očekávané vysoké intenzity hluku, které zhorší pohodu bydlení členů a příznivců sdružení. Tuto námitku také uznal ombudsman i předseda vlády. Navíc budou občané obtěžováni stavbou až sedm let, neboť její doba se prodloužila o další tři roky. "Chtěli jsme třeba výměnu dalších asi čtyři sta oken za protihluková, změnit organizaci budoucí dopravy na Hradecké ulici a zakrýt zářez ulice Žabovřeské u paneláků na Voroněžské ulici," vysvětluje dále Štěpaník. Několika majitelům domů v ulici Dobrovského se také nelíbí, že ministerstvo ignorovalo jejich znalecké posudky, které prokázaly, že ražbou tunelů dojde k poklesu terénu a ke zničení jejich nemovitostí. Proto před případným vydáním souhlasu k ražbě chtějí vyčkat na rozsudek soudu. Jedině tak mohou ochránit své vlastnictví před poškozením. Každý z tunelů Dobrovského má délku 1,25 km a budovat se mají v letech 2007 až 2013 výdajem osmi miliard korun. Náklady na jejich vznik jsou odhadnuty na osm miliard Kč. 

V cíli pochodu rozkrojí obří dálniční dort
26.07.2006	Deník Pojizeří		LIBOR JAKUBEC
Sobota se stane dnem protestu proti dálnici R35 přes Český ráj. Na účastníky protidálničního pochodu čeká dort. Jak by vypadala krajina mezi Turnovem a Jičínem, kdyby ji přeťala čtyřproudá silnice R35? Názorný model této situace si budou moci prohlédnout účastníci sobotního protidálničního pochodu z Libuně do Jičína. V cíli pochodu, ve Valdštejnské lodžii, pořadatelé pochodu představí unikátní dort v podobě Českého ráje s dálnicí. "Dort bude na délku měřit asi 15 metrů. Vyrobí jej odpůrci dálnice z protidálniční koalice S.O.S Český ráj," uvedl člen koalice David Pokorný. Představení dortu má být spojené s jeho symbolickým rozporcováním a snědením. Samotný pochod se koná třetím rokem. Jeho trasa byla pokaždé jiná. V Prvním ročníku vedla z Újezdu pod Troskami do Sedmihorek, loni z Borku do Libuně, letos asi desetikilometrovou trasou z Libuně přes Javornici a Podůlší do Jičína. "Trasa vždy alespoň přibližně sleduje navrhovanou trasu dálnice, proti níž protestujeme," uvedla mluvčí koalice Martina Pokorná. Podle protestujících by dálnice jednak poškodila cennou krajinu Českého ráje a Jičínska, která se loni stala součástí evropské sítě geoparků UNESCO, jednak by do regionu přivedla mezinárodní kamionový tranzit se všemi dopady na životní podmínky lidí. Pochod je určen všem lidem bez rozdílu. "Doufáme, že zastánci dálnice, pokud se zúčastní, nebudou sprostí a agresivní, jako tomu bylo v minulých letech," podotkla Pokorná. Pochod startuje v sobotu v 9.30 a v cíli bude kromě dortu připraveno divadlo a putovní výstava Dálnice R35 - poprava Českého ráje. 

Putování po stopách silnice R35
27.7.2006	Noviny Jičínska	red
PROTESTNÍ POCHOD: Koalice občanských sdružení S. O. S. Český ráj pořádá v sobotu pochod Po stopách R35. V rámci tohoto dne, pojatého jako protest proti vedení rychlostní komunikace Českým rájem, projdou účastníci potenciální trasou této silnice. Pochod začíná v půl desáté u vlakového nádraží v Libuni a povede přes obce Javornice, Jinolice, Podůlší, Zámezí a Železnice a končí ve Valdicích, resp. v parku Libosadu. Celé putování bude doprovázeno odborným výkladem o historii krajiny Českého ráje. Na dopolední program naváže "Veselé protidálniční odpoledne" od 14 hodin v areálu Valdštejnské lodžie, kde budou na všechny příchozí čekat výstavy, koncerty, divadlo a filmy. Poté se dění přesune na Valdickou bránu a na Zebín, kde budou moci účastníci vyslechnout výklad o ranně barokní komponované krajině Jičínska z období Albrechta z Valdštejna. Záštitu nad akcí převzal poslanec Parlamentu ČR a ministr životního prostředí Libor Ambrozek.

Poprava pod Troskami
27.07.2006	Právo-východní Čechy	BP
Koalice občanských sdružení S. O. S. Český ráj vydala pod heslem Dálnice pod Troskami - poprava Českého ráje plakát, ve kterém rozebírá aspekty všech variant navrhované trasy rychlostní komunikace R35, která by měla spojit Liberec, Turnov, Jičín a pokračovat na Hradec Králové. V materiálu jsou popsána dosavadní jednání a v deseti bodech rozebrán negativní dopad na přírodu a krajinu. Silnice by rozdělila část Českého ráje se všemi důsledky na zvířectvo i rostlinstvo. Negativně by zasáhla do Valdštejnské barokně komponované krajiny, došlo by ke zničení duše krajiny. Sobota byla vyhlášena dnem proti dálnici Českým rájem. V 9.30 hod. vyjde z Libuně od nádraží pochod po plánované trase, kde bude účastníkům podán výklad o historii krajiny. Ve 14 hodin pak bude v cíli pochodu ve Valdštejnské lodžii veselé odpoledne s programem hudby, divadla a filmů. V 16 hodin pak začne na Valdické bráně výklad o raně barokní valdštejnské krajinné kompozici.

„Vyzýváme řidiče kamionů, aby neplatili pokuty za porušení zákazu jízd“
27.7.2006	Dopravní noviny	lan/čtk
Sdružení ČESMAD Bohemia vyzývá řidiče nákladních vozidel, aby na místě neplatili pokuty za porušení pátečního zákazu jízd a za špatné parkování ve všech případech, kdy se přestupku dopustili proto, že v potřebnou dobu nemohli nalézt vhodnou odstavnou plochu pro své vozidlo. Minulý týden to na tiskové konferenci v Praze uvedl generální tajemník sdružení Martin Špryňar s tím, že v následném správním řízení nabídne sdružení svým členům právní pomoc.Nový zákaz pátečních jízd kamionů v pátek v době od 17.00 do 21.00 hodin vstoupil v platnost 1. července spolu s novelou zákona o provozu na pozemních komunikacích a již po čtrnácti dnech se podle Martina Špryňara naplnily obavy autodopravců - červencové pátky byly ve znamení špatně průjezdných silnic, nepřehledných a zaplněných čerpacích stanic, parkovišť a dálničních odpočívadel. Navíc páteční zákaz jízd podle něj způsobuje také výrazné zvýšení intenzity dopravy ve dnech, kdy je jízda nákladních automobilů povolená.
Novela podle autodopravců vyvolala na silnicích zmatek
"Měli jsme možnost vidět situaci v pátek před pátou hodinou na vlastní oči. Potvrdilo se nám, že páteční zákaz jízdy kamionů bude znamenat velké komplikace pro dopravu. Na silnicích je zmatek. Kamiony se snaží těsně před pátou zaparkovat a kvůli nedostatku míst musejí postávat podél silnice. Tím ohrožují nejen sebe, ale i ostatní účastníky provozu. Novela přinesla spíše problémy než lepší podmínky pro řidiče," uvedl Martin Špryňar s tím, že zákaz pátečních jízd nevznikl na popud kamionové lobby, ale i přes výhrady dopravců v důsledku poslanecké iniciativy. S novým zákazem tak podle něj došlo paradoxně nikoli ke zlepšení dopravní situace, ale ke zhoršení bezpečnosti a plynulosti provozu, a je pravděpodobné, že k podobným situacím bude docházet již pravidelně každý pátek odpoledne. Zastavení nákladní dopravy v pátek odpoledne bylo vedeno snahou zákonodárců a vlády uvolnit silnice převážně pro řidiče osobních automobilů, kteří se před víkendem přesouvají z měst na venkov. "Bohužel však už nikdo neřešil, kde v pátek před pátou hodinou zaparkuje takové množství kamionů. Denně se po českých silnicích pohybuje velké množství nákladních vozidel, kterému ani zdaleka neodpovídá kapacita odstavných parkovišť nebo dálničních odpočívadel," řekl Martin Špryňar.
Sankce za porušení zákona jsou vysoké
Přestože ministr dopravy Milan Šimonovský sliboval masivní budování parkovišť kolem dálnic, zůstalo podle Sdružení ČESMAD Bohemia zatím pouze u slibů. Řidiči nákladních automobilů jsou tak úderem páteční páté hodiny odpolední vystaveni dilematu, které porušení zákona si vybrat - buď porušit ustanovení o zákazu jízdy, nebo zaparkovat na nedovoleném místě. Přitom za porušení tohoto zákazu hrozí řidičům pokuta od 2500 do pěti tisíc Kč a ztráta dvou bodů; v případě opakovaného porušení zákazu mohou dokonce na půl roku přijít o řidičský průkaz. Vzhledem k tomu, že požadavkům zákona nelze dostát, vyzývá Sdružení ČESMAD Bohemia politiky, aby se zasadili o urychlenou novelizaci zákona, která vrátí ustanovení o zákazu jízd do původního stavu a umožní tak řidičům nákladních vozidel jeho dodržování.
Chybějí až dva tisíce odpočívek
Podle průzkumu Sdružení ČESMAD Bohemia by například na hlavním tahu mezi Rozvadovem a slovenskými hranicemi bylo zapotřebí 1500 až dva tisíce dalších parkovacích míst. Jak však minulý týden uvedla mluvčí ministerstva dopravy Marcela Žižková, vybudování nového parkoviště není krátkodobou záležitostí a jedno nové místo vyjde zhruba na jeden milion Kč. "V rozpočtu máme sto milionů Kč, za něž vznikne do konce roku sto nových míst na D1 a D11. V rámci rekonstrukce některých čerpacích stanic by mělo ještě letos přibýt zhruba sto parkovacích míst," řekla s tím, že za rok by měla stát na dálnicích také dvě tzv. truckcentra vybudovaná za peníze soukromých investorů. Celkem by mělo vzniknout 600 nových parkovacích míst.
Policie i ekologové s omezením souhlasí
Na rozdíl od autodopravců ředitel dopravní policie Zdeněk Bambas považuje za správné, že kamiony nesmějí v pátek v době od 17.00 do 21.00 hodin jezdit. "Je to tak lepší, než to bylo předtím. V pátek odpoledne je velká dopravní špička ve spojitosti s rekreačním provozem. Naopak jestli dnes smějí kamiony na silnice v neděli ráno nebo v sobotu večer, tak mně tam nevadí, protože silnice jsou stejně prázdné," řekl. Další zpřísnění zákazu pak požaduje ekologické hnutí Děti Země. Podle jejich zástupce Miroslava Patrika by páteční zákaz jízd měl nejen zůstat, ale měl by být ještě rozšířen, například do nedělních 20.00 hodin. Podle Václava Špičky z Autoklubu ČR je počet hodin, kdy nyní kamiony nesmějí jezdit, výrazně nižší než v okolních zemích. Zákon umožňuje jezdit i v sobotu odpoledne a v neděli dopoledne, což ale dopravci nepovažují za přínosné, protože za hranicemi pokračovat nemohou. Zatímco v tuzemsku platí zákaz v letních měsících 19 hodin týdně, na Slovensku je to 37, v Rakousku 38 a v Polsku 26 hodin. Před změnou zákona nemohly kamiony jezdit 35 hodin týdně. S rozšířením jízd kamionů o víkendech nesouhlasí podle průzkumu společnosti AVE marketing 85 procent motoristů. Podle dotázaných to povede ke zhoršení situace na silnicích i v obcích, kterými kamiony projíždějí.

Porovnání zákazů jízd nákladních vozidel před a po 1. červenci 2006
Den	Stav před 1. červencem 2006	Stav po 1. červenci 2006	
Pátek	bez zákazu	zákaz od 17.00 do 21.00 hodin
(ovšem jen v červenci a srpnu)	
Sobota	zákaz jízdy od 7.00 do 20.00 hodin
(ovšem jen v červenci a srpnu)	zákaz jízdy od 7.00 do 13.00 hodin
(pouze v červenci a v srpnu)	
Neděle a státní svátek	zákaz jízdy od 0.00 do 22.00 hodin
(celoročně)	zákaz jízdy od 13.00 do 22.00 hodin
(po celý rok)	

Počet nehod na přejezdech se opět zvýšil
27.07.2006	Dopravní noviny	jet
Drážní inspekce v prvním pololetí letošního roku zaznamenala další nárůst počtu nehod na železničních přejezdech. Během prvních šesti měsíců letošního roku na nich došlo celkem ke 162 střetům, tedy o 29 více než za první pololetí loňského roku. Zemřelo při nich 18 osob a dalších 84 bylo zraněno, uvedla Drážní inspekce na počátku července. I když počet mrtvých byl prakticky stejný, počet zraněných se více než zdvojnásobil. Všechny tyto mimořádné události byly způsobeny účastníky silničního provozu, a to nedovoleným vjezdem na železniční přejezd v důsledku porušení zákona č. 266/1994 Sb., O dráhách, a zákona č. 361/2000 Sb" O provozu na pozemních komunikacích, uvedla Drážní inspekce. Pokračuje tak trend nastoupený v předchozích letech. 
Motorový vlak po střetu s automobilem vykolejil 
Mezi nejvážnější nehody na železničních přejezdech v prvním pololetí patří srážka z 21. března v Kotojedech, místní části Kroměříže. Motorový osobní vlak se tam na přejezdu zabezpečeném výstražnými kříži střetl s osobním automobilem BMW a vykolejil. Nehoda si vyžádala smrt řidiče a lehké zranění strojvedoucího a čtyř cestujících. Škoda na vlaku dosáhla 500 tisíc Kč, na vozidle 600 tisíc Kč a 30 tisíc Kč si vyžádaly opravy železničního svršku. Strojvedoucí vozidlo viděl a houkal, řidič ovšem nereagoval. Zastavit v silách strojvedoucího již nebylo. 
Zranění ve vlaku 
Vážné bylo i střetnutí 15. března mezi Příčinou a Zavidovem na Rakovnicku. Na přejezdu se světly bez závor se srazil osobní vlak jedoucí z Rakovníka do Královic u Rakovníka s kamionem. Lehce zraněno bylo devět cestujících ve vlaku, škoda na kamionu přesáhla jeden milion Kč a na vlaku 400 tisíc Kč. Německý řidič vjel s kamionem na přejezd, kde zjistil, že jej nedokáže přejet. Vystoupil a začal kabinu zvedat, zůstal ovšem stát na přejezdu. Mezitím se přiblížil motorový vlak a výstražná světla se dala do činnosti. Řidič ještě stihl vyskočit, strojvedoucí však už střetu nemohl zabránit. Kamion vjel pod vlak ale i 2. června na přejezdu se světelnou signalizací bez závor v Detřichově nad Bystřicí. Tato nehoda si vyžádala zranění řidiče, vlakvedoucího a jednoho cestujícího a škodu ve výši devět milionů Kč. Celkem je v České republice zhruba devět tisíc železničních přejezdů. Loni se téměř polovina všech nehod odehrála na přejezdech vybavených světelným signalizačním zařízením, jichž je však pouze čtvrtina z celkového počtu. 

Další švýcarské železniční společnosti zanikají
27.07.2006	Dopravní noviny	Miroslav Zikmund
Pro mnohé české "dopravní odborníky" včetně několika ministrů dopravy jsou švýcarské železnice vzorem ale jen z hlediska existence mnoha železničních společností působících na dopravním trhu. Tento trend by se nejen podle nich, ale i podle teoretiků různých liberálních ekonomických institutů měl uplatnit i v Česku. Je zřejmé, že všichni tito rádoby železniční odborníci patrně v životě švýcarské železnice jinak než z propagačních materiálů nepoznali. Pomineme-li základní skutečnost, že švýcarské železniční společnosti si na dopravním trhu nekonkurují, což je základní rozpor s ideologií prosazovanou "českými odborníky", tak za posledních deset let zaniklo z ekonomických důvodů mnoho železničních společností. 
Zánik železniční společnosti ve Švýcarsku není ovšem provázen zánikem trati a zastavením provozu. Prakticky jedinou železniční společností, která ve Švýcarsku skutečně zkrachovala, byla společnost Mittelthurgau-Bahn působící v oblasti kantonu Thurgau, respektive Bodamského jezera. Ta od roku 1997 začala expandovat přebíráním některých tratí od Švýcarských spolkových drah (SBB), respektive zajišťovala provoz na některých tratích v Německu. Finanční zatížení způsobené zejména investicemi do nových kolejových vozidel však společnost neunesla. Proto 15. prosince 2002 společnost vyhlásila z důvodu velkého předlužení (120 milionů CHF) bankrot a zastavila činnost. Cestující ovšem nic nepoznali, protože provoz okamžitě převzaly SBB, takže doprava se na příslušných tratích vůbec nezastavila. 
Bylo to možné z řady důvodů díky téměř unifikovanému parku kolejových vozidel, shodným provozním předpisům, jednotnému tarifnímu systému či vybavení všech průvodčích a revizorů shodnými přenosnými osobními pokladnami. Místo společnosti MThB dnes působí na dopravním trhu nově založená dceřiná společnost SBB Thurbo, která převzala kolejová vozidla zaniklé MThB. Zánik ostatních železničních společností byl ve znamení plánovaných a dlouhodobě připravovaných fúzí podložených podrobnými ekonomickými rozbory. Velkou fúzí bylo spojení společností BT a SOB, nástupnickou společností se stala SOB. V oblasti úzko-rozchodných železnic se spojily turisticky atraktivní FO (Furka-Oberalp) se společností BVZ (Brig-Visp-Zermatt) v novou společnost MGB (Matterhorn-Gotthard Bahn). 
Důvody fúzí 
K 1. lednu loňského roku se sloučila dceřiná společnost SBB-Brunigbahn se společností LSE (Luzern-Stans-Engelberg) a vznikla nová společnost ZB (Zentralbahn). Všechny fúze mají společný základ: na prvním místě je ekonomika, na druhém zlepšení služeb, na třetím lepší jednání s kantony. Důvody fúzí jsou podobné běžná provozní spolupráce dosáhla vrcholu. Jednotný tarifní systém, v podstatě shodný vozidlový park, možnost zlepšení využívání vozidel při provozním nasazení, společná údržba, přesněji řečeno převedení údržby do jednoho místa, úspora pracovníků shrnuto do jednoho slova sloučení se projeví synergickými efekty, jichž nelze dosáhnout standardními smluvními vztahy to všechno jsou důvody k fúzi. 
Zajímavá fúze proběhla v kantonu Fribourg. Železniční společnost GFM, která v tomto kantonu zajišťovala většinu veřejné linkové (autobusové) dopravy společnost GFM byla po švýcarské poště největším autobusovým dopravcem se sloučila s podnikem provozujícím v kantonálním městě Fribourg městskou dopravu. Sloučená dopravní společnost nese název, který používal podnik městské dopravy -Transports publics fribourgeois (TPF). V kantonu Vaud vystupují z marketingového hlediska úzkorozchodné železniční trati vycházející ze stanic Aigle a Bex pod historickými názvy původních železničních společností, ve skutečnosti jsou však sdruženy pod jedním provozovatelem. Podobný osud potkal několik železničních tratí a lanovek v oblasti Montreaux a Vevey provozovaných drobnými společnostmi, které skončily pod křídly společnosti MOB. 
Prvního července letošního roku zmizely ze železniční mapy tři švýcarské železniční společnosti. Prvního ledna příštího roku zmizí další. V kantonech St. Gallen, Appenzell-Ausserhoden a Appenzell-Innerhoden došlo ke sloučení společnosti AB (Appenzeller Bahněn AG) se sídlem v Herisau se společnostmi TB (Trogenerbahn) St. Gallen Trogen, společností RHB (Rohrschach-Heiden Bahn) a společností Rh W (Rheineck-Walzenhausen). Tyto společnosti působí od července pod značkou AB. Paradoxem je, že nové připojené společnosti, přesněji řečeno jejich tratě, netvoří s tratěmi společnosti AB uzavřený celek. Kolejiště společností AB a TBje sice na místním nádraží v St. Gallen technicky propojeno, avšak kolejová vozidla společnosti TB nemohou být použita na stávající trati společnosti AB vycházející ze St. Gallen, neboť nejsou uzpůsobena k provozu na ozubnicové trati. Trať zaniklé společnosti RHB je nor-málněrozchodná a ve stanici Rohrschach navazuje na trať, po níž jezdí vlaky společností SBB a Thurbo. A konečně trať zaniklé společnosti RhW je úzkorozchodná, ozubnicová s jedním elektrickým vozem jezdícím na trase Rheineck - Walzenhausen opět bez možnosti napojení na ostatní trati AB. 
Sloučení přinese deset milionů CHF ročně 
K prvnímu lednu příštího roku dojde ke sloučení dvou hráčů na regionálním dopravním trhu. Koncem června bylo rozhodnuto o sloučení společností BLS a RM. Akcionáři společnosti BLS (Bern-Lotschberg-Simplon) souhlasili se sloučením se společnosti RM (Regionalverkehr Mitteland), která zajišťuje regionální dopravu ve středním Švýcarsku. Podle švýcarského tisku s fúzí souhlasilo zhruba 6,2 milionu držitelů akcionářských práv, proti sloučení se vyslovilo kolem 0,2 milionu držitelů. O možném sloučení obou společností zajišťujících regionální dopravu se uvažovalo delší dobu. Podle informací v tisku přinese sloučení zhruba deset milionů CHF ročně (v přepočtu kolem 190 milionů Kč). 
Společnost BLS opustila před několika lety trh dálkové dopravy včetně své mateřské trati Bern Brig. Dálkovou dopravu přenechala spolkovým dráhám SBB (včetně předání příslušných vozidel) a od SBB převzala na řadě tratí regionální dopravu, včetně vozidel. Společnost BLS převzala od SBB i celé tratě řečeno terminologií českého zákona o dráhách provozování dráhy. Jedná se například o trať Bern Langnau Luzern. V půlhodinovém intervalu na území kantonu Bern jezdí vlaky systému S-Bahn Bern, na úseku trati ležícím na území kantonu Luzern provozují vlaky systému S-Bahn Luzern SBB. Společnost BLS na této trati zajišťuje v hodinovém intervalu vlaky kategorie RegionalExpres, což odpovídá české kategorii "spěšný vlak". 
Ve Švýcarsku prosazují pravý opak 
Na vlacích RE jezdí ucelené soupravy s řídicím vozem, převzaté od SBB. Ačkoli se jedná o vozidla dodaná v letech 1972 až 1975, po rekonstrukci a modernizaci tato souprava nabízí cestujícím nejméně o jeden řád větší pohodlí a komfort než luxusní jednotka ČD řady 680 Pendolino. Není jisté bez zajímavosti, že tyto staré soupravy jezdí v procentním i absolutním vyjádření mnohem více obsazeny než český luxusní vlak. Vozbu zajišťují moderní lokomotivy BLS řady 465 (analogie řady 460 SBB) nebo staré lokomotivy řady 420 (ex Re 4/4) rovněž převzaté od SBB ročně v rámci výměny výkonů. Společnost RM vznikla v devadesátých letech minulého století sloučením řady malých železničních společností provozujících regionální dopravu ve středním Švýcarsku, zejména v kantonech Bern a Solothurn. Společnost RM rovněž provozuje některé autobusové linky, jimiž vhodně doplňuje železniční spojení. Rovněž společnost BLS v minulosti postupně pohltila několik drobných železničních společností působících v kantonu Bern. 
Čeští "dopravně-ekonomičtí odborníci", představitele některých krajských samospráv nevyjímaje, požadují rozparcelování Českých drah na řadu dopravních společností, které si budou vzájemně konkurovat, či dokonce navrhují, aby provozovatelem dráhy a drážní dopravy byl kraj, který to prý bude umět lépe, levněji a k lepší spokojenosti cestujících. V případě autobusové dopravy se cestující po privatizaci a rozdrobení systému dočkali pravého opaku. Dopravní odborníci a ekonomové ve Švýcarsku (nezatížení naivními ideologickými politickými floskulemi), kde systém fungování železniční dopravy (kvalitu služeb pomíjím) je na mnohem vyšší technické a organizační úrovni než v Česku, tedy přesněji řečeno než jaké mají podmínky České dráhy, prosazují na základě podrobných ekonomických analýz k dosažení snížení nákladů úplný opak, tedy slučování železničních nebo dopravních společností. 

KAPSCH postavil na dálnici D1 první mýtnou bránu
27.07.2006	Dopravní noviny	jet
Rakouská společnost Kapsch v polovině července postavila na 33,7. kilometru dálnice D1 ve směru z Prahy na Brno první mýtný portál. Na projektu výstavby elektronického mýtného systému v České republice se až z 80 procent podílejí české firmy. Minulý týden to na tiskové konferenci v Praze uvedl generální ředitel společnosti Kapsch TrafficCom C & R Karel Feix. "K našim nejvýznamnějším partnerům patří firma AŽD Praha, která je integrátorem pro celou činnost na dálniční a silniční infrastruktuře, dále se jedná o Stavby silnic a železnic, Eltodo, Cross Zlín a Metroprojekt, který je naším hlavním projekčním partnerem," uvedl Karel Feix. Další česká společnost PVT se na projektu podílí coby vývojář softwarové aplikace určené speciálně pro tento projekt. 
Stavba první brány probíhala v sobotu 15. července za plného provozu a trvala pouze několik hodin. Samotná instalace ramene mýtné brány, pro kterou bylo nutné dočasně zastavit provoz, si podle Karla Feixe vyžádala pouhých 17 minut. V Rakousku přitom bylo při stavbě mýtných bran dosaženo nejlepšího času 15 minut, avšak za celou výstavbu, uvedl ředitel české pobočky Kapsche. Na celkové délce 970 kilometrů dálnic a rychlostních silnic, na kterých bude mýtný systém provozován, by mělo do tří měsíců stát 178 mýtných bran. To si podle Ředitelství silnic a dálnic ČR (ŘSD) vyžádá také stejný počet drobných uzavírek. "Omezení dopravy nebude nutné s výjimkou instalace ramene mýtné brány, v takovém případě bude doprava zastavena na přibližně patnáct minut. Tyto operace se budou dít v době nejmenšího provozu, tedy například v noci, za asistence pracovníků ŘSD ČR a Policie. Doufáme, že veřejnost a řidiči tato nutná omezení pochopí," uvedl ředitel ŘSD Petr Laušman. Všechny "mýtné uzavírky" budou mít speciální viditelné označení. Informace o uzavírkách by měli řidiči nalézt na webových stránkách ministerstva dopravy. 
Pokud realizace první fáze projektu za proklamovaných devět měsíců skončí, mělo by se podle Karla Feixe jednat o světový rekord v rychlosti provedení takovéhoto druhu a rozsahu stavby. Zbývající část z celkové délky 2100 kilometrů (silnice první třídy) by měla být zpoplatněna až od začátku července příštího roku. Zpoždění projektu negativně ovlivnilo pozdní uzavření smlouvy s dodavatelem systému a způsobené průtahy, které vyvolala odvolání společností, jež v tendru neuspěly. 

Dráha v Ruzyni se zatím stavět nebude, správní soud vyhověl stížnosti
27.07.2006	Dopravní noviny	čtk
Nová letová dráha na letišti v Praze-Ruzyni se prozatím zřejmé stavět nebude. Nejvyšší správní soud (NSS) minulý týden zrušil změnu územního plánu, která projekt umožňovala. Vyhověl tak stížnosti Petra Hlávky a Miloše Bělohradského z Prahy-Nebušic, kteří proti stavbě protestovali. Pražský magistrát podle NSS při schvalování změny pochybil hned několikrát, například neprojednal připomínky stěžovatelů ani městských částí. Magistrát podle mluvčího Jiřího Wolfa rozhodnutí soudu respektuje a celou záležitost bude projednávat městské zastupitelstvo v září. "Do té doby se k tomu nebudeme vyjadřovat," dodal. Magistrát tvrdí, že všechny zákonné podmínky splnil, navíc popíral pravomoc Nejvyššího správního soudu rozhodovat o změnách územního plánu. Senát vedený předsedou NSS Josefem Baxou však dospěl k závěru, že územní plán je takzvaným opatřením obecné povahy, i když je zveřejňován prostřednictvím vyhlášky, kterou jinak může zrušit jen Ústavní soud. "Tato povaha změny územního plánu je nepopiratelná," řekl Josef Baxa. Odvolal se přitom na prvorepublikovou judikaturu správního soudu i na mezinárodní právo. 
Magistrát podle Josefa Baxy jednal svévolně a neudržitelně, když odpíral Petrovi Hlávkovi a Miloši Bělohradskému účast na stavebním řízení s tím, že se jich netýká. "Postup byl nezákonný," uvedl Josef Baxa. Chybou bylo i to, že zastupitelstvo nerozhodlo o zásadních připomínkách městských částí a nezohlednilo nesouhlas ministerstva životního prostředí. "Souhlas nebyl dán ani odborem životního prostředí magistrátu. Jestliže pokračovali v přípravách i bez souhlasu, byl postup i v tomto bodě nezákonný," uvedl Josef Baxa. Letiště podle ředitelky Hany Černochové doufá, že všechny připomínky budou v krátké době řádně vypořádány. "Podobné procedurální záležitosti jsou součástí téměř každé takto významné investiční akce," uvedla s tím, že firma bude dál pracovat na zhodnocení vlivu výstavby dráhy na životní prostředí, což je dokument, který je standardně vyžadován až před vydáním územního rozhodnutí. Proti plánované výstavbě se už v roce 2004 vyslovila většina obyvatel městských částí Nebušice a Přední Kopanina v místních referendech. Stavba se nelíbila ani ministerstvu životního prostředí a městským částem Suchdol a Lysolaje. 

VIAMONT chce zvýšit tlak na narušení monopolu v železniční dopravě
27.07.2006	Dopravní noviny	jet
Společnost Viamont, která je jedním z nejvýznamnějších soukromých dopravců v České republice, chce zvýšit tlak na narušení monopolu na českém železničním trhu. Do budoucna chce hrát mnohem větší roli jak v osobní, tak v nákladní dopravě, uvedl nový předseda představenstva společnosti Viamont Luděk Peleška na tiskové konferenci v polovině července v Praze. Budoucnost společnosti Viamont spatřuje Luděk Peleška především na trhu s rychlejší a důslednější liberalizací a restrukturalizací. Dosavadní přístup regulačních orgánů a samotného státního dopravce k otevírání trhu podle něj není dostatečný. Trh by se měl otevřít v oblasti nákladní i osobní dopravy pro nové investory a partnery, kteří přinesou větší komfort a flexibilitu cestování pro cestující. "Státní orgány ani širší veřejnost by soukromé dopravce neměly považovat za ohrožující prvek," uvedl Luděk Peleška. Nástup soukromých dopravců by podle něj neměl znamenat zvýšení nezaměstnanosti, ale spíše přesun pracovních sil. 
Výběrová řízení ministerstva dopravy 
V české osobní železniční dopravě není v současnosti seriózní tržní prostředí, které by zajišťovalo rovné podmínky pro všechny. Příkladem mohou být podle Luďka Pelešky dvě výběrová řízení na zajišťovatele osobní dopravy na rychlíkových tratích Liberec Pardubice a Plzeň-Most. "V obou případech máme vážné pochybnosti o tom, zda skutečně postup probíhal objektivně vůči všem soutěžícím. Chceme se o obou projektech pobavit s právníky a případné přijmout další opatření," uvedl Luděk Peleška. Dodal však, že firma zřejmě nebude chtít vyvolat soudní konfrontaci. Vedle pochybností kolem postupu při výběru vítězného zajišťovatele dopravy je v obou tendrech zarážející také liknavý přístup Ministerstva dopravy ČR ke snaze zajistit cestujícím větší komfort a lepší služby. Společnost Viamont nabízela ve výběrových řízeních vůz Desiro podle zástupců Viamontu "jednu z nejmodernějších vlakových souprav pro tento druh dopravy, jejíž kvalita se nedá porovnávat s tím, co ve výběrových řízeních nabídl státem vlastněný dopravce". 
Společnost Viamont již v říjnu loňského roku zvítězila v poptávkovém řízení organizovaném Karlovarským krajem na veřejnou dopravní obslužnost na trati Karlovy Vary -Mariánské Lázně, a to jak díky nižší ceně, tak i nasazením vozidel Regio-Sprinter, která kraj označil za "špičkové nízkopodlažní vozy". Podle předsedy Sdružení železničních společností (SŽS) Jiřího Mužíka nelze následný postup Českých drah hodnotit jinak než jako "nekalou soutěž a pletichu proti již skončenému poptávkovému řízení". Viamont zahájí provoz na této trati až letos v prosinci. Skupina Viamont dosáhla v loňském roce celkového obratu 1,531 miliardy Kč. Čistý zisk činil 53,4 milionu Kč. Největší podíl na celkovém obratu měla činnost akciové společnosti Viamont (917 milionů Kč). Velmi dobré výsledky zaznamenal Viamont v oblasti projekce a inženýringu (354 milionů Kč) a nákladní dopravy včetně provozování vleček (452 milionů Kč). 
"Bohužel i v roce 2005 stagnovaly tržby v osobní dopravě. Lepší výsledek zde očekáváme v letech 2006 a 2007, kdy bude Viamont provozovat osobní dopravu na nových tratích, mimo jiné v úseku mezi Karlovými Vary a Mariánskými Lázněmi," upřesnil očekávané výsledky v následujícím období člen představenstva a ředitel úseku Regionální dráhy společnosti Viamont František Kozel. V nákladní dopravě Viamont v loňském roce přepravoval především hnědé uhlí, kulatinu, cement a obilí. "Spolupráce s mezinárodními partnery přinesla výsledky hned od počátku. Viamont dnes dopravuje exportní suroviny do Nizozemska, Maďarska, Rakouska, Polska a dalších zemí. Máme v plánu tuto činnost dále rozvíjet," řekl člen představenstva a ředitel úseku technika a vnitřní kontrola společnosti Viamont Pavel Řeší o spolupráci v rámci aliance The European Bulíš, jejímž je Viamont zakládajícím členem. 
Viamont v letošním roce plánuje realizaci významných investic. "V rámci skupiny Viamont provádíme modernizaci hnacích kolejových vozidel. Snažíme se především o rozšíření rozhledových poměrů pro zajištění větší bezpečnosti provozu," upřesnil Pavel Řeší. Při převozu surovin využívá především modernizované vozy Falls (hnědé uhlí) a Facs a Falns (štěrk a písek). Viamont dále plánuje v rozmezí jednoho či dvou let nalézt silného zahraničního partnera. Jak velká by případná investice měla být a jakou část společnosti by investor získal, je však zatím předmětem diskuse, uvedl František Kozel. 

Starosta má výhrady k přestavbě nádraží
27.07.2006	Rovnost - Deník Znojemska	krt
Přestavba brněnského hlavního nádraží se blíží. V současnosti probíhá na stavebním úřadě radnice Brno-střed územní řízení. S výhradami proti projektu včera vystoupil starosta brněnské městské části Židenice Josef Veselý (KDU- ČSL). "Pokud chceme budovat takto významnou stavbu, musí se brát zřetel na občany, kterých se bezprostředně dotkne," připomněl Veselý. Starosta vyzval dopisem obyvatele Židenic, aby své připomínky dali najevo v probíhajícím řízení a stali se jeho účastníky. Podle Veselého přinese stavba zvýšení hladiny hluku a v ulicích vzniknou rozšířením kolejišť rozsáhlejší bariéry než nyní. Na židenickou radnici už ve věci železnice přišly dvě petice místních obyvatel. Pokud nebude územní řízení požadavky občanů respektovat, starosta nehodlá projekt podpořit. " Zaráží nás, že pan starosta nevystoupil s námitkami dříve. Jako člen rady města, která projekt předkládá, je mohl vznést už dávno," uvedl Martin Ander z koalice občanských sdružení Nádraží v centru. Zároveň dodal, že ve věci jednotlivých připomínek stojí za občany Židenic. 

Starosta má výhrady k přestavbě nádraží
27.07.2006	Rovnost - Deník Vyškovska	krt
Přestavba brněnského nádraží se blíží. V současnosti probíhá na stavebním úřadě radnice Brno-střed územní řízení. S výhradami proti projektu vystoupil starosta brněnské městské části Židenice Josef Veselý. "Pokud chceme budovat takto významnou stavbu, musí se brát zřetel na občany, kterých se bezprostředně dotkne," připomněl Veselý. Starosta vyzval dopisem obyvatele Židenic, aby své připomínky dali najevo v probíhajícím řízení a stali se jeho účastníky. Podle Veselého přinese stavba zvýšení hladiny hluku a v ulicích vzniknou rozšířením kolejišť rozsáhlejší bariéry než nyní. Na židenickou radnici už přišly dvě petice místních obyvatel. " Zaráží nás, že pan starosta nevystoupil s námitkami dříve. Jako člen rady města, která projekt předkládá, je mohl vznést už dávno," uvedl Martin Ander z koalice občanských sdružení Nádraží v centru. 

Starosta má výhrady k přestavbě nádraží
27.07.2006	Rovnost - Deník Slovácka	krt
Přestavba brněnského hlavního nádraží se blíží. V současnosti probíhá na stavebním úřadě radnice Brno-střed územní řízení. S výhradami proti projektu včera vystoupil starosta brněnské městské části Židenice Josef Veselý (KDU- ČSL). "Pokud chceme budovat takto významnou stavbu, musí se brát zřetel na občany, kterých se bezprostředně dotkne," připomněl Veselý. Starosta vyzval dopisem obyvatele Židenic, aby své připomínky dali najevo v probíhajícím řízení a stali se jeho účastníky. Podle Veselého přinese stavba zvýšení hladiny hluku a v ulicích vzniknou rozšířením kolejišť rozsáhlejší bariéry než nyní. Na židenickou radnici už ve věci železnice přišly dvě petice místních obyvatel. Pokud nebude územní řízení požadavky občanů respektovat, starosta nehodlá projekt podpořit. " Zaráží nás, že pan starosta nevystoupil s námitkami dříve. Jako člen rady města, která projekt předkládá, je mohl vznést už dávno," uvedl Martin Ander z koalice občanských sdružení Nádraží v centru. Zároveň dodal, že ve věci jednotlivých připomínek stojí za občany Židenic. 

Starosta má výhrady k přestavbě nádraží
27.07.2006	Rovnost - Deník Břeclavska	krt
Přestavba brněnského nádraží se blíží. V současnosti probíhá na stavebním úřadě radnice Brno-střed územní řízení. S výhradami proti projektu vystoupil starosta brněnské městské části Židenice Josef Veselý. "Pokud chceme budovat takto významnou stavbu, musí se brát zřetel na občany, kterých se bezprostředně dotkne," připomněl Veselý. Starosta vyzval dopisem obyvatele Židenic, aby své připomínky dali najevo v probíhajícím řízení a stali se jeho účastníky. Podle Veselého přinese stavba zvýšení hladiny hluku a v ulicích vzniknou rozšířením kolejišť rozsáhlejší bariéry než nyní. Na židenickou radnici už přišly dvě petice místních obyvatel. " Zaráží nás, že pan starosta nevystoupil s námitkami dříve. Jako člen rady města, která projekt předkládá, je mohl vznést už dávno," uvedl Martin Ander z koalice občanských sdružení Nádraží v centru. 

Starosta má výhrady k přestavbě nádraží
27.07.2006	Rovnost - Deník Blanenska	krt
Přestavba brněnského hlavního nádraží se blíží. V současnosti probíhá na stavebním úřadě radnice Brno-střed územní řízení. S výhradami proti projektu včera vystoupil starosta brněnské městské části Židenice Josef Veselý (KDU- ČSL). "Pokud chceme budovat takto významnou stavbu, musí se brát zřetel na občany, kterých se bezprostředně dotkne," připomněl Veselý. Starosta vyzval dopisem obyvatele Židenic, aby své připomínky dali najevo v probíhajícím řízení a stali se jeho účastníky. Podle Veselého přinese stavba zvýšení hladiny hluku a v ulicích vzniknou rozšířením kolejišť rozsáhlejší bariéry než nyní. Na židenickou radnici už ve věci železnice přišly dvě petice místních obyvatel. Pokud nebude územní řízení požadavky občanů respektovat, starosta nehodlá projekt podpořit. " Zaráží nás, že pan starosta nevystoupil s námitkami dříve. Jako člen rady města, která projekt předkládá, je mohl vznést už dávno," uvedl Martin Ander z koalice občanských sdružení Nádraží v centru. Zároveň dodal, že ve věci jednotlivých připomínek stojí za občany Židenic. 

Židenice zkomplikovaly přesun nádraží
27.07.2006	Rovnost - Brněnský deník	JAKUB VÁCLAVEK
Starosta Veselý vyzval dopisem místní, aby se stali účastníky územního řízení o železničním uzlu. Územní řízení k přestavbě brněnského železničního uzlu, jak ji plánuje brněnský magistrát, se možná protáhne. Starosta městské části Brno- Židenice Josef Veselý včera vyzval obyvatele této čtvrti, aby se stali účastníky řízení a vyjádřili k projektu svoje připomínky. Přestavba brněnského hlavního nádraží se blíží. Stavební úřad Brna- střed zahájil v polovině července územní řízení. S výhradami proti projektu včera vystoupil starosta brněnské městské části Židenice Josef Veselý (KDU- ČSL). " Pokud chceme budovat takto významnou stavbu, musí se brát zřetel na občany, kterých se bezprostředně dotkne," připomněl Veselý. Starosta vyzval dopisem obyvatele Židenic, kudy přesunutá trať povede, aby své případné připomínky dali najevo v územním řízení a stali se jeho účastníky. Podle Veselého přinese stavba zvýšení hladiny hluku a v ulicích vzniknou rozšířením kolejišť rozsáhlejší bariéry než nyní. Na židenickou radnici už v červnu přišly ve věci železnice dvě petice místních obyvatel. Pokud nebude územní řízení požadavky občanů respektovat, starosta Veselý nehodlá projekt železničního uzlu podpořit. 
"Zaráží nás, že pan starosta nevystoupil s námitkami dříve. Jako člen rady města, která projekt předkládá, je mohl vznést už dávno," uvedl Martin Ander z koalice občanských sdružení Nádraží v centru. Zároveň dodal, že ve věci jednotlivých připomínek stojí za občany Židenic. Jeho kolega Stanislav Bártík si klade otázku, proč se starosta Veselý angažuje ve věci právě teď. "Kdyby se zúčastnil předchozích jednání, mohl se pokusit námitky zapracovat do projektu dřív," uvedl Bártík. Podle mluvčího magistrátu Pavla Žáry projekt přestavby železničního uzlu je klíčovou dopravní investicí města. Brněnští radní chtějí na konci léta průzkumem veřejného mínění zjistit, zda Brňané s přesunem nádraží souhlasí, a tím si ověřit, jak byla úspěšná městská reklamní kampaň. O přestavbě železničního uzlu se v Brně hovoří už několik let. Celkem má projekt přijít na necelých pětadvacet miliard. Nejvíce sporů se vede kolem přesunu hlavního nádraží o osm set metrů jižněji. Odpůrci upozorňují na to, že stěhování zkomplikuje cestování hromadnou dopravou a navíc na mnoho let vyčerpá městskou pokladnu. Příznivci tvrdí, že odsun umožní nejen to, aby nádraží využívaly moderní vlakové soupravy, ale navíc by měl přispět k rozvoji centra města. 

Židenice kontra nové nádraží
27.07.2006	Rovnost - Brněnský deník	PETR BOKŮVKA
O tom, kde budou stát budovy nově plánovaného vlakového nádraží v Brně a kudy povedou koleje, už každý ví. Nebo alespoň každý, kdo má zájem. Zcela jistě to vědí i radní brněnské městské části Židenice, které se nový projekt také v budoucnu dotkne. Vedení radnice teď požaduje změny v projektu železničního uzlu. Už teď trať vede v těsné blízkosti domů, kde žijí lidé- voliči, a zvýšený provoz je pak bude o to více trápit. Krok radnice se dá pochopit ze dvou pohledů: za prvé, politického. Židenice vede lidovec Josef Veselý. Lidovci tvoří na velké radnici s ODS koalici, která je teď sice všemi deseti pro přesun nádraží, ale do budoucna se možná bude hodit, když lidovci předvedou nějaký kompromis na úrovni městských částí. Nabízí se ale otázka, proč teď. Proč nevyzval starosta dopisem tři stovky lidí, aby připomínkovali stavbu, mnohem dříve? Žádnou intenzivní kampaň proti nové podobě železniční dopravy v Židenicích nevede. Druhý pohled s tím dost možná souvisí: jmenuje se podzimní komunální volby. Pokud totiž na podzim zvítězí v Židenicích ODS a na velké radnici také ( což by nebylo žádné překvapení, protože magistrát vedou občanští demokraté už dlouhá léta), nebude to s židenickou revoltou už tak horké. Nestihne se. 
V komunální politice platí, že kdo se neptá a nezajímá, nemůže si moc stěžovat. Starosta Židenic Veselý sám přiznává, že lidé moc nesledují úřední desky, a že tedy adresný dopis lépe zafunguje. Mělo by to být přinejmenším poučení pro lidi z jiných městských částí, že jsou jisté informace, které si musejí aktivně zjišťovat oni sami, politici jim je ke dveřím říci nepřijdou. Jiná věc je, proč židenická radnice požaduje to, co požaduje. Podle Veselého je to větší ochrana před hlukem, několik mostů, aby trať nerozřízla čtvrť napůl, a zelené plochy. Jestli je to proto, že projekt s nimi nepočítal, stojí to za pozornost, proč tomu tak nebylo. Trať někudy vést musí, stejně jako někudy musejí přistávat letadla. Zatímco lidé z Řečkovic vidí letadlo zřídka, Chrličtí si mohou na boku přečíst, jakým aerolinkám stroj patří. Na dopravu vždy někdo doplatí a je jasné, že ani to maximum, co pro jeho pohodlí mohou udělat politici, některému obyvateli domu z okolí tratě nebude stačit. Židenické železniční nádraží, jak vypadá teď, není zrovna vizitkou dynamické městské čtvrti jednadvacátého století. Nic ale nenasvědčuje tomu, že by její provozovatel chystal nějaké zvelebování. V Brně vše směřuje ke stavbě nového a radnice městských částí, kterých se to nějak dotkne, by teď měly s velkou radnicí spíše spolupracovat než si házet klacky pod nohy. 

Dálnici lemují nelegální billboardy
28.07.2006	Plzeňský deník
Na černé stavby na dálnici D5 upozornilo sdružení Děti Země. Příslušné úřady teď rozhodnou o jejich odstranění. Až polovina velkoplošných reklamních zařízení podél dálnice D5 z Prahy do Rozvadova je zřejmě postavená načerno, tedy bez platného stavebního povolení či ohlášení. Upozornili na to aktivisté ze sdružení Děti Země, kteří včera odeslali sedmi stavebním úřadům v Plzeňském a Středočeském kraji podněty k tomu, aby úřadníci zahájili řízení o odstranění nelegálních billboardů. "Počet načerno postavených poutačů nás překvapil," komentuje výsledky Martin Hyťha ze sdružení Děti Země. "Věříme, že stavební úřady se budou našimi podněty seriózně zabývat a nařídí odstranění načerno postavených billboardů." Nejvíce práce bude mít Stavební úřad v Rokycanech, v jehož působnosti se nachází hned osmnáct nepovolených billboardů. "Tenhle údaj zatím potvrdit nemůžeme. Oprávnění k povolení mají totiž pověřené obce," tvrdí vedoucí stavebního odboru rokycanské radnice Oldřich Dienstbier. Ten snahu Dětí Země vítá. "Pokud by skutečně podél dálnice takové billboardy stály, budou stejně jako dřívější černé stavby odstraněny," slíbil Dienstbier. Podnět od Dětí Země zatím nedorazil ani na stavební odbor Městského úřadu v Nýřanech. "Jakmile ho však obdržíme, budeme se celou záležitostí pečlivě zabývat," řekl vedoucí odboru Zdeněk Mráček. Na billboardy kolem dálnice se Děti Země zaměřily kvůli tomu, že ničí krajinný ráz. "A jejich přínos je oproti tomu minimální," vysvětluje smysl projektu Martin Hyťha. "U povolených staveb lze alespoň teoreticky předpokládat, že úřady při povolování ke krajinnému rázu přihlédnou, billboardy postavené načerno pak pochopitelně nikdo neposuzuje," dodává. 

Dálnice 03: územní plán do finiše
28.7.2006	Mladá fronta DNES-Středočeské listy (Komerční příloha)
Další významný krok k dostavbě dálnice 03 učinili zastupitelé Středočeského kraje, kteří 26. června odsouhlasili návrh souborného stanoviska ke konceptu řešení územního plánu velkého územního celku Pražský region. Dokončení územního plánu tak dostalo zelenou. „Koncept územního plánu Pražského regionu se projednával již před delší dobou, avšak právě kvůli nevyřešenému trasování dálnice DS bylo toto projednávání posléze přerušeno. Středočeský kraj vždy prosazoval takzvanou stabilizovanou variantu 03. Proti ale bylo ministerstvo životního prostředí. Teprve po nedávném schválení stabilizované varianty vládou jsme mohli přistoupit k odsouhlasení souborného stanoviska - jak nám ukládá stavební zákon - a k další práci na územním plánu pražského regionu," vysvětlil hejtman Středočeského kraje Petr Bendi (ODS). V současné době byly dokončeny práce na návrhu územního plánu pražského regionu a bylo zahájeno jeho projednávání. „Jednáme v časové tísni, protože byl přijat nový stavební zákon a ten nám ukládá dokončit územní plány velkých územních celků nejpozději do konce letošního roku," řekl P. Bendi. Stabilizovaná varianta dálnice DS svým trasováním v dostatečné vzdálenosti od dálnice Di nekumuluje dopravu do jednoho místa na Pražském okruhu a také řeší dopravní napojení obcí na jihu středních Čech, jejichž obyvatelé se v současné době při cestách na větší vzdálenosti komplikovaně dostávají na rychlostní komunikace. „Dálnice DS se nyní staví jen na rozhraní Středočeského kraje a Jihočeského kraje, nikoli v pražské aglomeraci. Věřím, že dnes již nestojí výstavbě od Prahy na jih v cestě žádné větší překážky. Dálnice DS je jednou z největších dopravních priorit nejen ve středních Čechách," zdůraznil hejtman.
Pražský okruh
Další klíčovou dopravní stavbou, jejíž trasa bude zakotvena v územním plánu, je Pražský okruh, který má v budoucnu navzájem propojit veškeré dálnice a rychlostní silnice v okolí Prahy. Ač jde o stavbu spojovanou více s hlavním městem, přinese významnou úlevu také komunikacím ve Středočeském kraji a pro obyvatele našeho regionu se výrazně zjednoduší cestování do řady míst. Územní plán hlavního města počítá na severu města s výstavbou jižní varianty okruhu, avšak proti jsou některé místní samosprávy, hlavně v Suchdole. Pro Středočeský kraj je důležité, že jeho partner v jednání o podobě Pražského okruhu - tedy hlavní město Praha - jasně podporuje co nejrychlejší dostavbu Pražského okruhu. Ten zatím existuje pouze ve dvou úsecích (Ruzyně - Slivenec, Satalice -Běchovice). Letos v květnu se začalo se stavbou dalšího úseku Slivenec - Lahovice.

Dostavba dálnice D8, kolaudace může být problém
28.7.2006	Právo-Ústecký kraj (Komerční příloha)
K dálniční síti na severu Čech koncem roku přibudou nové kilometry. Stávajících 4,5 km dálnice D8 Řehlovice - Trmice stavaři v prosinci spojí s úsekem Trmice - státní hranice v délce 23,4 km. Chystané připojení kraje k mezinárodní evropské silniční síti vzbuzuje však zatím místo optimismu spíše obavy. Dálnice není hotova v celé délce, chybí úsek překračující České středohoří a představitelé Ústeckého kraje se obávají dopravních problémů v Ústí nad Labem, Lovosicích a i v dalších obcích na objízdných trasách. Mezinárodní kamionový tranzit, přijíždějící od Petrovic po nové dálnici ze SRN, bude v Ústí nad Labem pod restaurací Větruše směřován na systém křižovatek a kruhových objezdů se silnicí I/30, hlavním silničním tahem na Děčín a v opačném směru na Lovosice a Prahu. Dálnice D8 je nedokončená, stále chybí úsek Lovosice - Řehlovice, překonávající České středohoří. Předejít těmto problémům má stanovení dvou náhradních tras, které na výzvu Bezpečnostní rady Ústeckého kraje vypracoval investor dálnice, Ředitelství silnic a dálnic ČR. Návrh předpokládá pro kamiony opouštějící republiku směřování nákladních vozidel na silnici I/8 v trase Lovosice - Bystřany, přes nově zbudovaný kruhový objezd Nové Dvory na rychlostní silnici R63 a dále po dálnici D8 do Ústí a německých Drážďan. V opačném směru, od nového dálničního výjezdu v Trmicích, bude nákladní doprava svedena do ústecké Žižkovy ulice na silnici I/30 podél Labe a poté přes Lovosice a dálnici D8 do Prahy. 
„To je řešení, které snad není myšleno vážně. Je to rozhodnutí o nás bez nás, vytloukání klínu klínem. Považuji ho za naprosto nedostatečné. Nyní denně křižovatkou pod Větruší projede zhruba 30 tisíc aut, na silnici ve směru na Lovosice jich projede 21 tisíc. Nedovedu si představit, co se může stát, až v Ústí nad Labem vyústí dálnice. Před rokem jsem žádal ŘSD o zpracování bezpečnostního řešení krizových stavů, a to nikoli jako hejtman, ale jako předseda Bezpečnostní rady Ústeckého kraje (BRÚK). Výsledkem je, že regionu skutečně hrozí krizové situace, stačí například jedna havárie kamionu blokujícího silnici v obou směrech, nedozírné komplikace může způsobit také povodeň. Vytvoří se desetikilometrové fronty, na místo nehody neprojedou hasiči ani záchranka a vrtulník nemůže přistát všude. Proto jsme alespoň prosadili, že Policie České republiky získá 3 záchranné čluny, může být totiž skutečně reálné, že jediná přístupová cesta bude po Labi,“ vyjádřil svou nespokojenost a obavy hejtman Jiří Šulc.
Souhlas s výstavbou D8 dala vláda ČSSR usnesením z 10. dubna 1963. Po více než sedmatřiceti letech byla ministry dopravy ČR a SRN podepsána mezinárodní dohoda o společné výstavbě hraničního mostu, propojujícího dálnici D8 s německou A17. Samotná dálnice je součástí IV. evropského dopravního koridoru Berlín - Drážďany - Praha - Bratislava - Gyor - Budapešť - Arad - Craiova - Sofie - Plovdiv - Istanbul, který byl schválen 2. Panevropskou konferencí na Krétě v roce 1994, na úrovni ministrů dopravy zúčastněných států. Dálnice je také součástí mezinárodní silnice E55. V provozu jsou úseky z Prahy do Lovosic a z Řehlovic do Trmic. Náklady na její dokončení se pohybují okolo 28 miliard korun, z toho na dokončovaný úsek Trmice - státní hranice připadá 19 miliard korun. Finanční nároky na překonání Českého středohoří dosahují dle odhadu stavitelů 9 miliard korun. Proti stavbě však vystoupila řada ekologických organizací, které uplatnily na stovky připomínek a změn stavebních plánů, dokonce podaly několik žalob. Díky všem těmto průtahům není zřejmé, kdy bude pro tento úsek vydáno stavební povolení. 
Vybudování posledního úseku má tedy zpoždění a komplikuje ho také rozhodnutí Ministerstva dopravy ČR z konce června tohoto roku, v němž je navrhován přesun jedné miliardy korun z připravované stavby posledního úseku D8 na dostavbu dálnice D11 z Prahy do Hradce Králové. K rozhodnutí vedla obava, že kvůli průtahům by se peníze nepodařilo vyčerpat v termínu se kterým počítala úvěrová smlouva a stát by je musel vrátit bance. „Jsem šokován tím, že finance určené pro Ústecký kraj mají místo na obchvat Chomutova putovat do úplně jiného kraje. Na obchvat je potřeba 400 milionů a tak se mohlo stavět, peníze prokazatelně byly. I s ohledem na průmyslovou zónu Triangle měly jít peníze na zkapacitnění silnice R7, když už stát nedokáže zajistit průběh strategické stavby nejvyššího významu, u níž je investorem,“ konstatoval Jiří Šulc.
I když je plánovaný přesun finančních prostředků v průběhu budování dálnice výraznou komplikací, akutnější problém v souvislosti s dostavbou a budoucím napojením D8 na silniční síť SRN představuje budoucí razantní zesílení dopravy na Ústecku, Teplicku a Lovosicku, spolu s nedostatečnými dopravními opatřeními navrhovanými ŘSD. V návaznosti nad průtahy s dokončením celé dálnice proto uvažuje Ústecký kraj i o takovém krajním řešení, jakým by bylo neumožnit na hotové stavbě silniční provoz. „Jsme účastníky kolaudačního řízení a proto zvažuji zda dáme s kolaudací souhlas. Pokud se situace nezmění a tuto jistotu v danou chvíli nemáme, zvažuji i tuto možnost. Bezpečnostní rada Ústeckého kraje se vyjádřila jasně - hrozí krizová situace. Ze současného stavu na silnici E55 z Teplic na Prahu máme poměrně jasnou představu o hrůzách, které zažívají obyvatelé Bořislavi nebo Velemína a nyní k tomu mají přibýt další obce. Tuto situaci obyvatelé Ústeckého kraje nezavinili a já nemohu mlčky přihlížet tomu, že by na ni měli začít doplácet,“ uzavřel Jiří Šulc.

Odpůrci dálnice R35 pořádají třetí pochod
28.7.2006	Liberecký den	jak
Mnoho lidí si nepřeje, aby středem Českého ráje vedla čtyřproudá silnice R35. Odpůrci dálnice podporovaní ministrem životního prostředí Liborem Ambrozkem zítra uspořádají třetí ročník pochodu, v jehož cíli bude čekat obří protidálniční dort. "Letos poprvé pochod povede výhradně barokní krajinou Jičínska, kterou by dálnice poškodila," uvedla Markéta Kovaříková z protidálničního hnutí S. O. S. Český ráj. Pochod startuje zítra v 9.30 od vlakové zastávky v obci Libuň a jeho účastníci se po dvanáctikilometrovém pochodu po trase uvažované dálnice dostanou do Valdštejnské lodžie ve Valdicích u Jičína. "Zde bude připraven patnáct metrů dlouhý dort ze sladkých i slaných potravin. Dort bude mít tvar krajiny Českého ráje s hradem Trosky a účastníci pochodu jej budou moci sníst zdarma," vysvětlil další pořadatel pochodu David Pokorný. Pořadatelé pochodu nabídnou účastníkům i historický výklad o bitvách, které se přes krajinu Českého ráje a Jičínska přehnaly při prusko-rakouské válce v roce 1866. "Stočtyřicátému výročí bitvy bude věnována i přednáška v cíli pochodu," upozornila Kovaříková. Pochod na protest proti stavbě rychlostní komunikace R35 již v minulých dvou letech prošel krajinou Českého ráje.

Českým rájem po stopách rychlostní komunikace R35
28.7.2006	Noviny Jičínska	red
PROTESTNÍ POCHOD: Koalice občanských sdružení S. O. S. Český ráj pořádá v sobotu pochod Po stopách R35. V rámci tohoto dne, pojatého jako protest proti vedení rychlostní komunikace Českým rájem, projdou účastníci potenciální trasou této silnice. Pochod začíná v půl desáté u vlakového nádraží v Libuni a povede přes obce Javornice, Jinolice, Podůlší, Zámezí a Železnice a končí ve Valdicích, resp. v parku Libosad. Celé putování bude doprovázeno odborným výkladem o historii krajiny Českého ráje. Na dopolední program naváže "Veselé protidálniční odpoledne" od 14 hodin v areálu Valdštejnské lodžie, kde budou na všechny příchozí čekat výstavy, koncerty, divadlo a filmy. Poté se dění přesune na Valdickou bránu a na Zebín, kde budou moci účastníci vyslechnout výklad o raně barokní komponované krajině Jičínska z období Albrechta z Valdštejna. Záštitu nad akcí převzal poslanec Parlamentu ČR a ministr životního prostředí Libor Ambrozek.

Zítra startuje protidálniční pochod
28.07.2006	Deník Pojizeří	GABRIELA TSCHIEDELOVÁ
Zítra v 9.30 se koalice občanských sdružení S.O.S. Český ráj již potřetí ohradí pochodem proti stavbě čtyřproudé rychlostní silnice R35. Účastníci pochodu stočí svou trasu k Jičínu. Projdou si tak úsek plánované rychlostní komunikace, který leží v Královéhradeckém kraji, předešlé roky se pohybovali v kraji Libereckém. Shromáždění se sejde v 9.30 v Libuni u vlakového nádraží. "Počítáme s variantou velmi teplého počasí, proto jsme zvolili snadno zvládnutelnou trasu. Objednali jsme i vozidlo s pitím, které nás bude doprovázet celou cestu," prozradila Markéta Kovaříková, předsedkyně občanského sdružení pro Ktovou. Letošní ročník pochodu připomene účastníkům 140. výročí bitvy u Hradce Králové přednáškami s výkladem o historii kraje. Odborník poukáže na stopy, které v jičínské krajině zanechala dávná válka. Zhruba ve 14.00 hodin se v areálu Valdštejnské lodžie rozběhne odpolední část programu. Doprovodné akce nabízejí letos pestřejší vyžití, než tomu bylo po uplynulé dva roky. Na všechny aktivisty čeká v cíli pochodu občerstvení zdarma. K tanci a poslechu zahrají Duo CIS a Berušky, areál zpestří výstava Dálnice R35 - poprava Českého ráje. Na 16. hodinu jsou připraveny alternativní programy, které zájemce zavedou na kopec Zebín či k Valdické bráně. Obě výpravy doprovodí odborník slovem o ranně barokní krajině Jičínska. Pořadatelé pochodu na sejití pozvali poslance parlamentu Libora Ambrozka, ten nad celou protestní akcí převzal záštitu. 

V září bude městská doprava tři dny zdarma
28.07.2006	Plzeňský deník		DANA VESELÁ
Jen těsnou většinou včera schválili městští radní podpis Charty Evropského dne bez aut a Evropského týdne mobility 2006. Podpisem se Plzeň zavázala k tomu, že v termínu od 16. do 22. září, kdy Evropský týden mobility probíhá, podpoří lidi cestující veřejnou hromadnou dopravou, na kolech nebo pěšky. "Tři dny, od 20. do 22. září bude v Plzni městská hromadná doprava zadarmo," potvrdila náměstkyně primátora Marcela Krejsová (ODS). Součástí akce bude ještě pojízdná výstava ve vozech městské hromadné dopravy z výtvarné soutěže žáků základních škol, koloběžkářský závod v Borském parku (16. září), turistická vycházka po městě a okolí (20. 9.) či pochod Železničářská padesátka (22. a 23. 9.) organizované Klubem českých turistů nebo malování na silnici před Boleveckou základní školou (21. 9), kvůli němuž bude uzavřena část Majakovského ulice. V areálu vozovny trolejbusů v Cukrovarské ulici připraví Společnost pro veřejnou dopravu výstavu a jízdy pro veřejnost historickými trolejbusy (23. a 24. 9.) 

Českým rájem po stopách rychlostní komunikace R35
29.07.2006	Noviny Jičínska	red
Koalice občanských sdružení S. O. S. Český ráj pořádá dnes pochod Po stopách R35. V rámci tohoto dne, pojatého jako protest proti vedení rychlostní komunikace Českým rájem, projdou účastníci potenciální trasou této silnice. Pochod začíná v půl desáté u vlakového nádraží v Libuni a povede přes obce Javornice, Jinolice, Podůlší, Zámezí a Železnice a končí ve Valdicích, resp. v parku Libosad. Celé putování bude doprovázeno odborným výkladem o historii krajiny Českého ráje. Na dopolední program naváže "Veselé protidálniční odpoledne" od 14 hodin v areálu Valdštejnské lodžie, kde budou na všechny příchozí čekat výstavy, koncerty, divadlo a filmy. Poté se dění přesune na Valdickou bránu a na Zebín, kde budou moci účastníci vyslechnout výklad o raně barokní komponované krajině Jičínska z období Albrechta z Valdštejna. Záštitu nad akcí převzal poslanec Parlamentu ČR a ministr životního prostředí Libor Ambrozek. 

Dálnici lemují načerno postavené billboardy
29.07.2006	Blesk 	ben
S šokujícími informacemi přišlo sdružení Děti Země. Podle jejich průzkumu stojí podél dálnice D5 v úseku mezi Prahou a Rozvadovem polovina velkých reklamních billboardů načerno. Billboardy byly postaveny bez platného stavebního povolení či ohlášení. Nejvíce černých billboardů je na Rokycansku, kde stojí 18 poutačů vybudovaných bez patřičných povolení. Dalších 15 billboardů bylo odhaleno poblíž Rudné a 8 v oblasti Králova Dvora. "Čekali jsme, že nelegální billboardy budou tvořit jistý podíl, ale že to může být až polovina, nás opravdu překvapilo," komentoval výsledky průzkumu Martin Hyťha z Dětí Země. Sdružení již odeslalo stavebním úřadům v Plzeňském a Středočeském kraji podněty k zahájení řízení o odstranění staveb nelegálních billboardů. Informace o billboardech odmítly poskytnout úřady v Berouně a v Boru u Tachova. O věci proto bude rozhodovat správní soud. 

Ekologové: Polovina billboardů u D5 bez povolení
29.07.2006	Právo	Ivan Blažek
Až polovina billboardů kolem dálnice D5 byla postavena údajně načerno. Vyplývá to z průzkumu ekologických aktivistů. Děti Země proto tento týden odeslaly sedmi stavebním úřadům v Plzeňském a ve Středočeském kraji podněty k zahájení řízení o odstranění staveb nelegálních reklamních panelů. "Vycházeli jsme z informací, které jsme získali od příslušných úřadů v první polovině roku a z terénního průzkumu," sdělil Martin Hyťha z plzeňské sekce Dětí Země. Kolem dálnice z Prahy do Rozvadova je podle této organizace 105 billboardů, z nich nejméně 46 tu je bez povolení. "Čísla nejsou přesná, protože stavební úřady v Boru a Berouně nám doposud neposkytly potřebné informace," vysvětlil. Například na Rokycansku je prý osmnáct načerno postavených billboardů, okolo Rudné patnáct a v Králově Dvoře osm. "Čekali jsme, že narazíme na nelegální stavby, ale jejich počet nás překvapil. Věříme, že stavební úřady se budou našimi podněty seriózně zabývat a nařídí odstranění těchto černých staveb," dodal Hyťha. Rokycany podnět prověří. "Billboardy ale mohly povolovat i dotčené obce," upozornil Oldřich Dienstbier, vedoucí stavebního úřadu na tamní radnici. 

Nebory: Lidé stále nevědí, kdy se dočkají nové silnice
29.7.2006	Frýdecko-místecký a třinecký deník	MAREK CHOLEWA
Optimisté tvrdí, že nová silnice bude postavena za čtyři roky. Hustý provoz, který denně trápí obyvatele třinecké části Nebory, z centra obce jen tak nezmizí. Zatím není jasné, kdy bude plánovaná silnice E75 vůbec postavena. Konkrétní termíny stavby silnice nikdo nezná. Ředitelství silnic a dálnic zatím pouze vybírá firmu, která zpracuje dokumentaci pro územní řízení na úseky Bystřice-Oldřichovice, Oldřichovice-Nebory a Nebory-Třanovice. I tak to Václav Laštůvka ze Slezské silniční iniciativy (SSI) považuje za částečný úspěch. „Vybírá se zhotovitel a nečeká se, až budou vyřízeny ekologické záležitosti. Ty bychom chtěli dořešit nejpozději v dubnu příštího roku,“ řekl Laštůvka. Právě SSI chce přípravu nového mezinárodního tahu co nejvíce urychlit. Mezitím Ministerstvo životního prostředí ukončilo tzv. zjišťovací řízení, které je k přípravě stavby také zapotřebí. 
„Nyní bude pokračovat klasický proces posuzování vlivu na životní prostředí. Jeho délka se odvíjí od toho, jak rychle a kvalitně zpracuje dokumentaci investor. Žádný termín pro to nemá,“ sdělila včera redakci mluvčí ministerstva Karolína Šůlová s tím, že zájemci o výsledek zjišťovacího řízení ho najdou na adrese www.ceu.cz. Další lhůty jsou určeny zákonem. Šůlová upozornila, že některé termíny nelze zkrátit. „Od odevzdání dokumentace, která je kvalitní a nevrací se k přepracování, trvá celý proces několik měsíců,“ poznamenala. Laštůvka tvrdí, že nový tah by mohl vzniknout v roce 2010 či o rok později. Se zahájením prací na přeložce Bystřice-Oldřichovice se přitom stále oficiálně počítá až za pět let. „Ve své podstatě je tento úsek krizový a nejmíň připravený,“ upozornil Laštůvka. Podle něj současný projekt silnice zasahuje do oblasti chráněné programem Natura 2000. „Je tam vydra a mihule potoční,“ poznamenal Laštůvka a dodal, že problém si vyžádá posunutí trasy. Náhradní varianty předběžně počítají se zásahem do zástavby rodinných domků. SSI přesto hovoří o dokončení přeložky Oldřichovice-Bystřice už v roce 2009. Lidé v Neborech urychlení výstavby silnice přes obec příliš nevěří. „To dříve natočí další díl Hvězdných válek, než ta cesta bude,“ ulevil si sedmatřicetiletý Radim Sikora.

Lidé protestovali proti dálnici
31.07.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Pardubický	Jana Krejčová
Spory o trasu silnice R35 neprobíhají jen na území Pardubického kraje. V sobotu dopoledne od libuňského nádraží na Jičínsku vyrazila více než stovka účastníků pochodu Českým rájem proti chystané výstavbě dálnice, která má v budoucnu území protnout. Protestující s transparenty, varujícími před zamořením krajiny, s hesly Stop R35 či Zatím je tu ráj, a s šerpami s názvy obcí, prošli posledním desetikilometrovým úsekem plánované dálnice mezi Libuní a Jičínem. 
Silnice podle ekologů rozpůlí Český ráj 
"Každý rok chceme projít část severní trasy plánované komunikace a ukázat konkrétní lokality, které by její výstavba poškodila. Kdo chce vyjádřit svůj nesouhlas se záměrem, jde s námi. Podporuje nás ale i řada dalších, kteří se pochodu třeba ze zdravotních důvodů neúčastní," uvedla organizátorka Simona Jašová z hnutí Děti Země. Ekologům se nelíbí, že prosazovaná severní varianta rychlostní komunikace R35 z Liberce do Hradce Králové a přes Pardubický kraj na Moravu by území Českého ráje rozdělila na dvě části. Zničila by údolí řeky Libuňky a poškodila barokní krajinu na Jičínsku. Dálnice by vedla nedaleko hruboskalského skalního města, Trosek a dalších cenných lokalit. "Jižní trasa přes Mnichovo Hradiště zasahuje do cenných území i vesnic méně," tvrdí koordinátorka protestu a liberecká krajská zastupitelka Martina Pokorná. Podle Jašové je odpor obcí v Českém ráji proti stavbě dost velký a v Česku nemá obdoby: "Že proti budování komunikace společně protestuje tolik obcí a svůj postoj už několik let nemění, je český unikát. 
Mezi Turnovem a Jičínem je to třináct obcí." Na pochod se svým podomácku vyrobeným transparentem vyšel v sobotu i Vladimír Kvíčera z Poděbrad. "Jezdíme sem na chalupu už přes třicet let a Český ráj jsme procestovali křížem krážem pěšky i na kole. Je to krásný kraj a je škoda ho ničit. Stačí, že lidé do přírody odhazují odpadky. Ty se však dají sebrat, dálnici ale nikdo neodstraní," varoval Kvíčera. S obavou, jaké škody by mohla dálnice v Českém ráji napáchat, se do Libuně vydala i letos osmdesátiletá Maria Pátková ze Ktové, jedné z obcí na trase budoucí rychlostní silnice. "Pochodu se zúčastním až tam, kam to půjde. Byla jsem na dvou prohlídkách a nemít bércový vřed, snad bych došla i těch deset kilometrů," svěřila se a opíraje se o hůl statečně doháněla průvod. Ten odpoledne dorazil do Jičína, kde měl na účastníky čekat patnáct metrů dlouhý dort ve tvaru krajiny Českého ráje s hradem Trosky. Komu stačily síly, mohl později vystoupit ještě na vrch Zebín. Tam se zájemci dozvěděli více o raně barokní krajině Českého ráje a o vlivu plánované dálnice na ni. 

Český ráj a dálnice
31.07.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	Simona Jašová
Jak to vidí: Sobotní pochod Českým rájem proti chystané dálnici bych hodnotila jako nejlepší ze všech tří ročníků akce. Byl o něj velký zájem, vyšel nám doprovodný program i počasí. Nyní se koalice obcí Českého ráje, kterých se výstavba rychlostní silnice týká, sejde znovu. Dozvěděli jsme se totiž, že hejtmani Středočeského, Libereckého a Královéhradeckého kraje plánují na 9. srpna společný výjezd do Českého ráje. Při něm mají diskutovat i o problémech území. A protože k těm největším určitě patří plánovaná dálnice, chceme se setkání nějakým způsobem také zúčastnit a hejtmany upozornit, že se obcím v této oblastí záměr nelíbí, případně jim předáme protest dopisem. Simona Jašová, ekologické hnutí Děti Země 

Lidé protestovali proti dálnici
31.07.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	Jana Krejčová
Lidem, kteří o tom rozhodují, chceme dát najevo, že obyvatelům Českého ráje není jedno, zda tudy povede rychlostní silnice. S tímto přesvědčením vyrazila v sobotu dopoledne od libuňského nádraží na Jičínsku více než stovka účastníků pochodu Českým rájem proti chystané výstavbě dálnice, která má v budoucnu území protnout. Odpůrci dálnice s transparenty varujícími před zamořením krajiny, s hesly Stop R35 či Zatím je tu ráj a s šerpami s názvy obcí prošli posledním desetikilometrovým úsekem plánované dálnice mezi Libuní a Jičínem. "Každý rok chceme projít část severní trasy plánované komunikace a ukázat konkrétní lokality, které by její výstavba poškodila. Kdo chce vyjádřit svůj nesouhlas se záměrem, jde s námi. Podporuje nás ale i řada dalších lidí, kteří se pochodu třeba ze zdravotních důvodů neúčastní," uvedla organizátorka Simona Jašová z hnutí Děti Země. Ekologům se nelíbí, že prosazovaná severní varianta rychlostní komunikace R35 z Liberce do Hradce Králové a dále na Moravu by území Českého ráje rozdělila na dvě části. Zničila by údolí řeky Libuňky a poškodila barokní krajinu na Jičínsku. Dálnice by vedla nedaleko hruboskalského skalního města, Trosek a dalších cenných lokalit. "Jižní trasa přes Mnichovo Hradiště zasahuje do cenných území i vesnic méně," tvrdí koordinátorka protestu a liberecká krajská zastupitelka Martina Pokorná. Podle Jašové je odpor obcí v Českém ráji proti stavbě dost velký a v Česku nemá obdoby: "Že proti budování komunikace společně protestuje tolik obcí a svůj postoj už několik let nemění, je český unikát. Mezi Turnovem a Jičínem je to třináct obcí." Na pochod se svým podomácku vyrobeným transparentem vyšel v sobotu i Vladimír Kvíčera z Poděbrad. 
"Jezdíme sem na chalupu už přes třicet let a Český ráj jsme procestovali křížem krážem pěšky i na kole. Je to krásný kraj a je škoda ho ničit. Stačí, že lidé do přírody odhazují odpadky. Ty se však dají sebrat, dálnici ale nikdo neodstraní," varoval Kvíčera. Podobného názoru je i jeho dcera Petra Knyplová, která do protestní akce zapojila celou svou rodinu: "Doprava musí fungovat. Vždy je ale nutné hledat všechny možnosti a ty pečlivě zvážit dřív, než se postaví něco, čeho se už nezbavíme my ani další generace." Se stejným odhodláním a s obavou, jaké škody by mohla dálnice v Českém ráji napáchat, se do Libuně vydala i letos osmdesátiletá Maria Pátková ze Ktové, jedné z obcí na trase budoucí rychlostní silnice. "Pochodu se zúčastním až tam, kam to půjde. Byla jsem na dvou prohlídkách a nemít bércový vřed, snad bych došla i těch deset kilometrů," svěřila se a opírajíc se o hůl statečně doháněla průvod. Ten odpoledne dorazil do Jičína, kde měl na účastníky čekat patnáct metrů dlouhý dort ve tvaru krajiny Českého ráje s hradem Trosky. Komu stačily síly, mohl později vystoupit ještě na vrch Zebín. Tam se zájemci dozvěděli více o raně barokní krajině Českého ráje a o vlivu plánované dálnice na ni. 

Dnes ráj, ale za pár let?
31.07.2006	Mladá fronta Dnes-kraj Hradecký	kja
Zhruba stovka odpůrců stavby rychlostní komunikace R35 přes Český ráj se v sobotu vydala na protestní pochod z Libuně do Jičína po trase plánované dálnice. "Každý rok chceme projít část severní trasy komunikace a ukázat lokality, které by její výstavba poškodila. Kdo chce vyjádřit svůj nesouhlas se záměrem, jde s námi," uvedla organizátorka Simona Jašová z hnutí Děti Země. 

Protestní pochod.
31.07.2006	Deník Pojizeří
Desetikilometrový pochod z Libuně do Valdic u Jičína absolvovali v sobotu odpůrci stavby rychlostní komunikace R35 napříč Českým rájem a barokní krajinou Jičínska. Organizátoři pochodu (na snímku Lenka Šoltysová ze Správy CHKO Český ráj a Martina Pokorná z koalice S. O. S. Český ráj) na trase pochodu účastníkům vysvětlovali, kudy by dálnice měla vést a jak by krajinu zasáhla. Jednalo se o třetí ročník pochodu, který narozdíl od předchozích vedl celým územím Královéhradeckého kraje. Zúčastnilo se ho asi 150 lidí. Foto Libor Jakubec.

Lidé pochodovali proti dálnici
31.07.2006	Liberecký den	LIBOR JAKUBEC
Desítky lidí vyrazily v sobotu dopoledne na třetí ročník protestního pochodu proti stavbě rychlostní komunikace R35 přes Český ráj a barokní krajinu Jičínska. "Letošní pochod celý vedl Jičínskem a na jeho trase jsme účastníkům ukazovali, kudy by dálnice krajinou vedla a jak by ji poškodila," uvedla Martina Pokorná, členka protidálniční koalice S.O.S Český ráj a zastupitelka Libereckého kraje. Na startu pochodu v Libuni se sešlo asi 70 lidí. V jeho cíli ve Valdštejnské lodžii u Jičína se počet účastníků zvýšil asi na 150 lidí. Podle Pokorné se letos k protestu proti dálnici připojilo více lidí než loni. "Loni se pochodu zúčastnilo asi sto lidí," řekla. "Lidé si také mohli prohlédnout výstavu "R35 - poprava Českého ráje" nebo s průvodcem vystoupat na vrch Zebín či na Valdickou bránu v Jičíně," uvedla další členka koalice Markéta Kovaříková. Podle protidálniční koalice je cílem protestů zabránit Libereckému kraji v jednostranném upřednostňování takzvané severní varianty R35, která by Český ráj rozdělila na dvě části a vedla by těsně kolem chráněných pískovcových skalních měst. 

V Českém ráji protestovali proti dálnici
31.07.2006	Hradecké noviny	rš
Fotografie: Odpůrci plánované severní varianty čtyřproudé rychlostní komunikace R35 se v sobotu vydali na pochod z Libuně do Jičína. Putovali po trase navrhované tepny, která má vést mimo jiné pod Troskami. "Chceme prosadit výběr z více možností v jižním koridoru Mladá Boleslav -Liberec a objektivní posouzení těchto variant," řekla nám včera Lenka Šoltysová, vedoucí správy CHKO Český ráj.

Polovina billboardů je prý „černých „
31.07.2006	Blesk	Václav Raufer
Až polovina billboardů podél dálnice D5 z Prahy na Rozvadov jsou černé stavby. Tvrdí to alespoň ekologičtí aktivisté z organizace Děti Země, kteří nyní žádají úřady o zjednání nápravy. Nejvíce práce budou mít zřejmě stavební úřady v Rudné a v Králově Dvoře. Děti Země odeslaly sedmi stavebním úřadům v Plzeňském a Středočeském kraji podněty k zahájení řízení o odstranění staveb nelegálních billboardů v okolí dálnice D5. Z informací od jednotlivých úřadů v první polovině tohoto roku a z terénního průzkumu totiž vyplynulo, že až polovina velkoplošných billboardů podél dálnice D5 byla postavena bez platného stavebního povolení či ohlášení, tedy načerno. " Čekali jsme, že nelegální billboardy budou tvořit jistý podíl, ale že to může být až polovina, nás opravdu překvapilo," zhodnotil výsledky Martin Hyťha. " Věříme, že stavební úřady se budou našimi podněty zabývat a nařídí odstranění načerno postavených billboardů." Ekologové chtějí billboardy u dálnic omezit nejen proto, že jak říkají, hyzdí krajinu, ale taky kvůli tomu že jsou pro motoristy nebezpečné.

My, ekoteroristé a pan Foldyna
Koneckonců č. 3/2006 (červenec)	Miroslav Patrik
Patrně žádné předvolební období není skoupé na nějaký ten peprný výrok od politiků. Můžeme tak koncentrovaně slyšet názory vtipné, hloupé i agresivní. Letošní volby do sněmovny měly tu zvláštnost, že když se do mediálního popředí dostala Strana zelených, tak se vysoce zmnožily výroky na adresu „zelených“ či „ekologů“, myšleno členů a příznivců této strany i ekologických sdružení dohromady. To by možná ani nevadilo. Horší je, když si někteří výtečníci pletou politickou stranu, která usiluje o politickou moc a o vládnutí, a občanské sdružení, které se snaží věci veřejné jen ovlivňovat či aspoň o nich vést diskusi a předkládat řešení bez ideového nánosu. Mezi takové neomalence je možné jistě zařadit „sedmičku“ za ČSSD v Ústeckém kraji Jaroslav Foldynu. Při své zastávce v Duchcově veřejně kritizoval Stranu zelených tím, že jsou v ní jen extrémisté, jako já z Brna a ty Děti Země, s kterými se potýká kvůli dálnici D8. Záměrně totiž blokují její dostavbu a jsou placení konkurencí, aby se její dokončení oddalovalo.
Pomineme-li, která konkurence a proč má platit za to, aby se její výstavba zpožďovala, vidíme, jak lze politicky zabít dvě mouchy jednou ranou. V rámci volební kampaně se totiž za prvé znemožní jiná politická strana za něco, v čem nemá prsty, a za druhé si lze současně vyřídit účty s někým, kdo se volebního boje vůbec neúčastní, takže jeho obrana nebude nikoho zajímat. Pozitivní na tom celém je snad to, že se tento mocichtivý politik vlastně veřejně přiznal k tomu, že měl strach z rostoucích preferencí Strany zelených, která mu snížila šanci vstoupit do sněmovny, a že mu úspěšně pije krev jakési občanské sdružení. Je tu ale ještě jedna věc. A nebezpečnější. Když se na základě naší kritiky opět nedohodla výstavba jezů na Labi u Děčína, okomentoval to takto: „Zákony se nám vymkly z ruky. Tyto zákony jsou zneužívány různými ekoteroristickými skupinami, protože to, že se věci řeší takovým způsobem, já nazývám ekoterorismem...“ Nelze se pak ani moc divit, že ministerstvo vnitra za půl miliónu korun už financuje grant na monitorování činnosti občanských sdružení z hlediska bezpečnostních rizik. Obává se totiž terorismu, který tu přece všude kolem řádí.

Dopravní zprávy. Elektronický 14deník s články a jejich rešeršemi o vlivu dopravy na životní prostředí.
Ročník VIII., číslo 7B/2006 (červenec). Zdarma vydává Český a Slovenský dopravní klub, Cejl 48/50, 602 00 Brno, tel./fax/zázn. 545 210 393, dopravni.klub@ecn.cz. Časopis je také na internetové stránce http://dopravniklub.ecn.cz. Šéfredaktor Miroslav Patrik, spolupracovníci Jana Sobotková a Martin Hyťha. Objednávky adresujte na vydavatele. Další finance je možné posílat na účet klubu. Bankovní spojení: ČSOB Praha, Poštovní spořitelna, číslo účtu 107650089 / 0300.
Velmi uvítáme vaši pomoc při propagaci časopisu.